Újkér Község Önkormányzata Képviselő-testületének 7/1996. (VII. 1.) önkormányzati rendelete
Újkér község önkormányzati rendelete a község helyi építési előírásairól és egyes építési munkák engedélyezéséről
Hatályos: 1996. 07. 09- 2024. 07. 03Újkér Község Önkormányzata Képviselő-testületének 7/1996. (VII. 1.) önkormányzati rendelete
Újkér község önkormányzati rendelete a község helyi építési előírásairól és egyes építési munkák engedélyezéséről
Újkér Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az 1964. évi III. tv. 54. § (3) bek., az 1990. évi LXV. tv. 16. §. (4) bek., valamint a módosított 2/1986 (II.27.) ÉVM. rendelettel közzétett Országos Építésügyi Szabályzatban (OÉSZ) foglalt felhatalmazás alapján a rendelet mellékleteként közzéteszi Újkér község építési előírásait, ennek alkalmazását elrendeli és kötelezővé teszi.
I. Általános előírások
Az előírások hatálya
1. § (1) Jelen Szabályozási előírások hatálya Újkér község közigazgatási területére terjed ki.
(2) Jelen szabályozási előírás csak a Szabályozási rendelet É-1. sz. Külterület átnézeti térképmellékletével, valamint az É-2. sz. Belterületi Szabályozási térképmellékletével együtt érvényes.
Az előírások alkalmazása
2. § Az 1. § (1) bekezdésében lehatárolt területen területet felhasználni, építési területet kialakítani, bármilyen építményt elhelyezni, az építésre szolgáló földrészleteken építési tevékenységet folytatni, valamint ilyen célra építésügyi hatósági engedélyt kiadni csak országos érvényű rendelkezések és jelen önkormányzati rendeletnek megfelelően szabad.
A község területének felhasználása
3. § A település területe a következő területfelhasználási egységekre tagozódik a melléklet szerint:
a) Külterület: mezőgazdasági rendeltetésű terület, erdőterület, közlekedési terület, egyéb rendeltetésű terület
b) Belterület: lakóterület, intézményterület, közlekedési terület, zöldterület, erdőterület, ipari terület
A térképmelléklet értelmezése
4. § Szabályozási elemek
a) Szabályozási vonalként értendő az építési telkeket és területeket, valamint egyéb földrészleteket elhatároló vonal.
b) Övezeti határvonal: A különböző területfelhasználási kategórián belül, a különböző rendeltetésű (általában építési) övezeteket elválasztó vonal.
Egyéb rendelkezések
5. § A módosított 12/1986. (XII. 30.) ÉVM. rendelet 8. §-ban felsoroltakon túl a következő építési munkák is csak építési engedély alapján végezhetők: A közterületről látható épülethomlokzaton, építményfelületen alkalmazott 1 m2 alatti reklámfelület, hirdetés létesítése, festése, felszerelése. A közterületről látható épülethomlokzaton, illetve tetőfelületen parabola-antenna létesítése, külterületen mindenfajta kerítés létesítése.
II. Egyedi előírások
Lakóterület
6. § (1) A melléklet szerint a lakóterület részét képezik a lakótelkek és mindazon létesítmények területei, melyek a terv szerint nem tartoznak más területfelhasználási egységhez:
a) jelű övezet. A terven fenti jellel jelölt területen az IV. építési övezet előírásai szerint külön építési telkeken oldalhatáron álló beépítés található max. 4,5 m homlokzatmagassággal.
a) jelű övezet
A terven fenti jellel jelölt területen a IV. építési övezet előírásai szerint külön építési telkeken oldalhatáron állóan max. 4,5 m homlokzatmagasságú épületek építhetőek. A tetőtér beépíthető. Ahol a telek szélessége a 16 m-t meghaladja, ott az OÉSZ keretein belül, esetileg szabadon állóan, az övezeti besorolás előírásai szerinti 6 m-es homlokzatmagasságot is lehet alkalmazni.
(1a) A lakóterületek övezeti tagolását a melléklet tartalmazza. Az övezeteken belül az OÉSZ vonatkozó rendelkezései alkalmazandóak.
(3) Lakóterületen lakáshoz tartozóan a környezetvédelmi előírások betartásával – szakhatósági hozzájárulással – családi vállalkozás létesítményei (üzlet, műhely stb.) elhelyezhetőek. Ennek hasznos alapterülete nem haladhatja meg a lakás területét.
(4) Alapfokú intézmények lakóterületen – az egységes utcaképbe illeszkedően – a kialakult, vagy tervezett környezethez alkalmazkodva tömegben, magasságban, tetőhajlásszögben – telepíthetőek és építhetőek. Teleknövelésük (területnövelésük) lakótelek rovására engedélyezhető.
(5) Alapfokú lakossági szolgáltatást, kereskedelmet kielégítő létesítmények lakóterületen – épületrészként, vagy lakás földszintként (alagsorként) – szintén telepíthetőek.
(6) Lakótelkek beépítésénél az épületet általában oldalhatáron állóan kell elhelyezni. Ettől eltérni csak a térképmelléklet által feltüntetett helyeken lehet.
(7) Az előkert mélységét egy utcában egységesen 5 m-ben kell meghatározni. Meglévő kialakult esetben az utca egységes vonalát tartani kell.
(8) Az épület padlóvonala a járdatőszinttől + 0,30 - +1,00 m magasan lehet.
(9) A fő-és melléképületek tetőhajlásszöge az utcában kialakult tetőhajlásszöghöz igazodjon. Új építésű utcák esetén 30-40 o között legyen.
(10) Amennyiben a melléképület a főépülettől 15 m távolságra települ, úgy a telken bárhol elhelyezve, épület 6 m-es homlokzatmagassággal is építhető.
(11) Az épületek utcai homlokvonala utcára merőleges tetőgerinccel építhető. Ettől eltérni csak indokolt esetben lehet, ha az épület egyébként az utcakép egységét nem bontja.
(12) Lakóépületnél a tetőfedés anyaga szürke színű hullámpala nem lehet.
(13) Tetőtérbeépítés a tömeghez igazodó tetőablakokkal építhető.
Intézményterület
7. § (1) INT-1 jellel jelölt területen közintézmények, kereskedelmi-szolgáltató helyezhetők el oldalhatáron, vagy szabadonálló módon. Beépítési sűrűség max. 50 % lehet. A homlokzatmagasság max. 7,5 m lehet, a tető hajlásszögének igazodnia kell az utca kialakult képéhez. Az intézményterület parkolási igényét telken belül és épület közelében kell megoldani.
(2) INT-2 jellel jelölt területen nagy zöldterületet igénylő közintézmények helyezhetők el. A beépítési sűrűség max. 10 % lehet. A homlokzatmagasság max. 4,5 m lehet, a tető hajlásszögének igazodnia kell az utca kialakult képéhez. Az intézményterület parkolási igényét telken belül kell megoldani.
(3) INT-3 jellel jelölt területen kereskedelmi-szolgáltató funkciójú intézmények helyezhetők el szabadonálló módon. A beépítési sűrűség max. 50 % lehet. A homlokzatmagasság max. 7,5 m lehet, a tető hajlásszögének igazodnia kell az utca kialakult képéhez. Az intézményterület parkolási igényét telken belül kell megoldani.
(4) A tömbteleknek minősülő intézményterületek jelen rendelet alapján az OÉSZ 13. § (6) bek. értelmében nem beépíthetőek.
Ipari terület
8. § (1) A mellékleten jellel jelölt területen szabadon álló beépítéssel max. 6 m homlokzatmagasságú ipari-szolgáltató funkciójú épületek létesíthetők.
(2) A telek területének minimum 25%-a intenzív tervezett zöldfelülettel látandó el. A telek területének tehát maximum 75%-a építhető be.
(3) Tömbteleknek minősülő iparterületek jelen rendelet alapján az OÉSZ 13. § (3) bekezdése értelmében nem beépíthetőek.
Zöldterület
9. § (1) A mellékleten jelölt zöldterületeken csak az OÉSZ által előírt építmények helyezhetők el szabadonálló módon. A kialakítható minimális nagyságú építési telek 550 m2.
(2) Közparkban a beépítési százalék max. 2%, közhasználat elől elzárt területen max. 15 % lehet.
Erdőterület
10. § A mellékleten jelölt belterületi erdőterületeken csak az OÉSZ 42. § (4) bek. a) pontjában foglalt építmények helyezhetőek el szabadonálló módon. A kialakítható min. nagyságú építési telek 550 m2. A telek területének max. 2%-a építhető be, a homlokzatmagasság max. 3,5 m lehet.
Külterület
Mezőgazdasági rendeltetésű terület
11. § A melléklet szerinti mezőgazdasági rendeltetésű területen az OÉSZ 43. § a), d) pontja szerinti épületek helyezhetők el, a tájba illő módon. A max. homlokzatmagasság 3,5 m lehet. Az OÉSZ 43. § b), e), f) és g) pontjai szerinti épületek és építmények csak a rendezési terv elkészülte után építhetőek. Kerítés csak ott építhető, ahol azt a körülvett funkció, pl. major, állattartó telep, indokolja.
Erdőterület
12. § A mellékletben jelölt erdőterületeken csak az OÉSZ 42. § (4) bek. a) pontjában foglalt építmények helyezhetőek el szabadonálló módon. A kialakítható minimális területméret 3000 m2. A telek területének 1%-a építhető be, az építmények homlokzatmagassága max. 3,5 m lehet.
Egyéb rendeltetésű terület
13. § Ebbe a területfelhasználási kategóriába tartoznak a vízmedrek területei. A területen csak a vízügyi jogszabályokban megengedett építmények helyezhetők el.
Építési korlátozások
14. § (1) Nevelési-oktatási, egészségügyi intézmény telkétől, valamint élelmiszer előállítására, feldolgozására, forgalmazására, fogyasztására szolgáló építményektől, továbbá vízgazdálkodási terület telkétől 50 m-es távolságon belül állattartás céljára szolgáló építmény létesítése tilos.
(2) A közlekedési területekre magasépítési engedélyt kiadni tilos.
(3) Vízgazdálkodási terület telkétől 50 m-es távolságon belül trágyaelhelyezés, szilárd vagy folyékony hulladéklerakás tilos, illetve csak zárt tárolókban megengedett.
Védett területek, épületek
15. § (1) A mellékleten MJ jellel jelölt épületek műemléki védelem alatt állnak.
(2) Helyi védelem alatt állnak a következő épületek: 213 hrsz-ú, 293 hrsz-ú, 297 hrsz-ú, 299-300-301 hrsz., 832/1 hrsz.
(3) A Fő utca Ady E. utcától északra fekvő szakasza utcaképileg védett.
(4) Védett épületek külső homlokzati megjelenését érintő bármely változtatás (színezés, anyaghasználat stb.) engedélyköteles.
(5) A külterületi Átnézeti térképmellékleten jelölt tájképileg értékes területek helyi természetvédelem alatt állanak. Ezen területeken építési telek nem alakítható ki.
16. § A 0356 hrsz-ú területen belterületbe vonás után a szomszédon területen jelölt távlati fejlesztési terület növelhető.
Hatálybalépés
17. § Jelen rendelet a kihirdetés napján, 1996. július 09. napján lép hatályba.