Feketeerdő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 17/2017. (XII. 29.) önkormányzati rendelete
a településkép védelméről
Hatályos: 2018. 01. 01Feketeerdő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 17/2017. (XII. 29.) önkormányzati rendelete
a településkép védelméről
Feketeerdő Község Képviselő-testülete a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (2) bekezdésében, az 5-10. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 57. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva; véleményezési jogkörében eljáró Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a Miniszterelnökséget vezető miniszter és a Fertő-Hansági Nemzeti Park Igazgatósága véleményének kikérésével a következőket rendeli el.
Általános rendelkezések
1. A rendelet célja
1. § E rendelet célja Feketeerdő község sajátos településképének, építészeti és természeti értékeinek társadalmi bevonás és konszenzus által történő védelme és rendezett arculatának kialakítása érdekében a helyi értékvédelemmel, településképi követelményekkel és a településkép-védelmi eszközökkel kapcsolatos szabályok megállapítása.
2. A rendelet területi hatálya
2. § A rendelet Feketeerdő Község közigazgatási területére terjed ki.
3. A rendelet alkalmazása
3. § (1) E rendeletet Feketeerdő Község Önkormányzata Helyi Építési Szabályzatáról szóló 2/2003.(IV.15.) önkormányzati rendeletével (a továbbiakban HÉSZ) valamint a Településképi Arculati Kézikönyvvel együtt kell alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazásában:
1. Funkcionális utcabútor: a pad és asztal, a kerékpárállvány, a hulladékgyűjtő, a telefonfülke, favédőrács, virágtartó.
2. Egyéb célú berendezés: reklám, reklámtartó berendezés és legalább 50 %-ban közérdekű, közcélú információ elhelyezésére szolgáló berendezés.
4. A rendelet mellékletei, függelékei
4. § (1) A védetté nyilvánított épületeket, építményeket, természeti értékeket a rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
(2) Településképi szempontból meghatározó területek térképi lehatárolását a rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(3) A településképi konzultációhoz, bejelentéshez szükséges kérelem nyomtatványt a rendelet 3. számú melléklete tartalmazza.
(4) A telepítésre javasolt növények listáját a rendelet 1. számú függeléke tartalmazza.
A helyi védelem
5. A helyi védelem célja, feladata
5. § (1) A település településképe és történelme szempontjából meghatározó építészeti örökség kiemelkedő értékű elemeinek, a táji, valamint az épített környezettel összefüggő természeti elemeinek védelme, jellegzetes karakterének a jövő nemzedékek számára történő megóvása.
(2) A helyi értékvédelem feladata a különleges oltalmat igénylő településszerkezeti, utcaképi, építészeti, történeti, régészeti, képző- és iparművészeti, műszaki-ipartörténeti szempontból védelemre érdemes területek, épület-együttesek, építmények, épületrészek, köz- és műtárgyak, növények vagy növény-együttesek számbavétele, meghatározása, nyilvántartása, dokumentálása, valamint a nyilvánossággal történő megismertetése.
(3) A helyi védelem irányítása, a védelem alá kerülő értékek körének meghatározása a képviselő-testület feladata.
(4) A helyi védelem feladatait a polgármester a helyi társadalmi és egyéb szervezetek, valamint a lakosság véleményének kikérésével látja el.
6. A helyi védelem alá helyezés és a védelem megszűnésének szabályai
6. § (1) Helyileg védetté történő nyilvánításra, valamint annak megszüntetésére javaslatot tehet
a) bármely állampolgár, akár saját, akár más tulajdonában lévő értékek tekintetében,
b) helyben működő jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező társadalmi szervezetek.
(2) A javaslatban fel kell tüntetni
a) a kezdeményező nevét, lakcímét/székhelyét,
b) a védendő érték megnevezését, szükség esetén körülhatárolását,
c) pontos hely megjelölését (utca, házszám, helyrajzi szám),
d) a védendő érték rövid leírását, dokumentálását (irodalom, fotók),
e) a kezdeményezés indoklását.
7. Testületi döntéssel összefüggő feladatok
7. § (1) A helyi védelem alá helyezés és megszüntetés szakmai előkészítése Feketeerdő község önkormányzati főépítészének (továbbiakban: Főépítész) feladata.
(2) A védetté nyilvánításhoz vagy annak megszüntetéséhez előzetes értékvizsgálatot kell készíteni, amelyhez indokolt esetben be kell szerezni a védendő érték jellegétől függően szakértők véleményét.
(3) A képviselő-testület helyi védelem alá helyezheti az arra érdemesnek talált épületeket, építményeket, azok tulajdoni viszonyaitól függetlenül.
(4) A védetté nyilvánítás előtt a tulajdonost tájékoztatni kell, aki 15 napon belül írásban észrevételt tehet.
(5) A helyi védelem alá helyezés vagy a védettség megszűnésének tényét az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyeztetni.
(6) A helyi védett értékekről nyilvántartást kell vezetnie. A nyilvántartás nyilvános.
8. A helyi védelem fajtái
8. § (1) A helyi területi védelem a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.) Kormányrendelet (továbbiakban Tr.) 23/C. § (3) bekezdésében helyi területi védelemként meghatározott helyi értékekere terjedhet ki.
(2) A helyi egyedi védelem a Tr. 23/C. § (4) bekezdésében helyi egyedi védelemként meghatározott értékekre terjedhet ki.
(3) Az önkormányzat helyi egyedi védelem alá helyezi az 1. mellékletben meghatározott helyi értékeket.
9. A védett értékek fenntartása
9. § (1) A helyi védelem alatt álló építészeti, természeti örökség a nemzeti közös kulturális kincs része, ezért településképbe illő esztétikus fenntartása, gondozása, védelmével összhangban lévő használata és bemutatása közérdek.
(2) Azon tevékenység, amely a védett érték létét, állagát veszélyezteti, vagy károsítását jelenti, közérdeket sért.
(3) A védett érték településképbe illő esztétikus fenntartása, gondozása és jókarbantartása a mindenkori tulajdonos, vagyonkezelő feladata.
A településképi szempontból meghatározó területek jegyzéke
10. § (1) Településképi szempontból meghatározó területek az 2. sz melléklet szerinti
a) történeti településrész területe
b) a családi házas területek
c) az újonnan beépített területek
d) az üdülő területek
e) az országos természeti oltalom alatt álló területek
f) a Natura 2000 területek
g) az országos ökológiai hálózat övezetei
h) a tájképvédelmi szempontból kiemelten kezelendő területek övezete
A településképi követelmények
10. A településképi szempontból meghatározó területekre
vonatkozó követelmények
11. § (1) Kerítés közterület határán 180 cm magasságig építhető, legfeljebb 60 cm lábazattal, kapuépítmény legmagasabb pontja 2 m lehet. A kerítés magasságát a szomszédos meglevő kerítések magasságához illeszkedően kell meghatározni. A kerítésnek 70 %-ban áttörtnek kell lennie.
(2) Közterület felé tömör kerítés és/vagy kapu csak lakóterületen építhető, abban az esetben ha a lakóépület az utcai telekhatáron áll és a kerítés hossza a 6 métert nem haladja meg.
(3) A nem utcai kerítések magassága legfeljebb 2,0 méter lehet.
(4) Kerítés anyaga fémlemez, hullámlemez, felület kezelés nélküli nyersbeton, zsalukő nem lehet.
12. § (1) Magastetős épület esetén táblás napelemeket/napkollektorokat a tető lejtésével párhuzamosan úgy kell elhelyezni, hogy
a) azok a tető szélein, gerincén ne lógjanak túl,
b) széleik igazodjanak egymáshoz, a tető-felépítményekhez és a tetősík ablakok osztásrendszeréhez,
13. § Napelemcserép a tető teljes felületén alkalmazható
14. § (1) A településen telephellyel rendelkező szervezetek, vállalkozók, szálláshelyek iránymutató tábláit a települési utcaneveket és intézményeket jelölő egységes kialakítású útbaigazító táblák mintájára kell kialakítani.
(2) Útbaigazító tábla a létesítmény 1000 m-es körzetén belül helyezhető el, amely előírás alól kivételes méltányolást érdemlő esetben felmentés adható.
15. § (1) A telepítendő növényfajok kiválasztásakor a honos, a termőhelyi adottságoknak megfelelő növényfajokat kell telepíteni olyan fajok kiválasztásával, amelyek megfelelnek a termőhelyi feltételeknek, életképesek, összhangban vannak az adott területnek és környezetének funkcióival. A telepítésre javasolt növényzet listáját az 1. sz. függelék tartalmazza.
(2) A takarófásítások növényanyagát a tájra jellemző fa és cserjefajokból kell összeállítani lombkoronaszint, magas cserje szint, alacsony cserje szint kialakításával. A lombkoronaszint kifejlett állapotban legalább 50%-os záródású legyen.
(3) Saroktelek esetén a takaró növényzetet a közterületen úgy kell telepíteni, hogy az ne akadályozza, ne takarja el a kilátást a járművel közlekedők elől.
(4) Közterületen fa ültetéshez, járda, gépkocsi behajtó építéséhez, burkolat elhelyezéséhez a közterület tulajdonosának hozzájárulása szükséges.
11.Történeti településrészre, családi házasre, új beépítésű és üdülő területekre vonatkozó követelmények
16. § (2) A településképi illeszkedés érdekében új épület építése vagy meglévő épület átalakítása, bővítése, felújítása esetén a kialakult településszerkezetet, a településre jellemző építészeti karaktert sértő építészeti megoldás nem megengedett.
(2) Az illeszkedés tekintetében különösen vizsgálni kell az alábbi építészeti elemeket:
a) a párkány magasságát, kiülését,
b) a tetőidom formáját, a tető hajlásszögét,
c) a tetőfelépítmények jellegét, arányát,
d) a homlokzatok vonalvezetését, plasztikusságát, architektúráját,
e) a tömegképzés jellegét,
f) a nyílások arányrendszerét, a teljes homlokzatfelülethez való viszonyát,
g) az utcai kerítések és ezek nyílásainak megoldását.
(3) Különös gondot kell fordítani meglévő épületek átalakítása, bővítése esetén az új épületrészeknek a meglévő épülethez való harmonikus illeszkedésére: architektúra, anyaghasználat és részletképzés tekintetében egyaránt.
17. § (1) Kialakult beépítésű telektömbben új épület vagy épületrész elhelyezésénél az elő-, oldal és hátsó kert, tetőidom tömegformájának megtervezésénél a környezetében kialakult - utcaszakaszként minimum a szomszédos 5-5 ingatlant – állapotot kell figyelembe venni.
(2) Új lakó- és üdülőépületek építése, meglévő épületek héjazatának felújítása, cseréje során nem megengedett a műanyag hullámlemez, hullámpala, trapézlemez valamint a bitumenes hullámfedés alkalmazása.
18. § (1) Tetőtéri loggia, erkély utcai homlokzaton nem létesíthető
(1) Pinceszinten lévő garázsba lehajtó rámpa utca felől nem létesíthető.
(3) Lakóépület bejárati ajtaja közvetlenül az ingatlan közterületi határára nem helyezhető.
(4) Az épületek tetőhajlásszöge egyéb illeszkedési előírás hiányában 45º–nál nem lehet nagyobb.
(5) Zöld és kék tetőszín a területen nem megengedett.
(6) Utcai homlokzaton gépészeti berendezés (klíma) nem jelenhet meg.
(7) Közterületről látható homlokzatok színezéséhez pasztell árnyalatú színeket kell előnyben részesíteni.
19. § (1) Cégér, cégfelirat, cégtábla épületen, épületrészen, építményen csak annak homlokzatához (stílusához, anyaghasználatához) illeszkedően helyezhető el és nem haladhatja meg a homlokzat felületének 10 %-át.
(2) Cégér maximális mérete 70 × 70 cm lehet.
(3) Magastetőn, lapostetőn cégér, cégtábla, vagy cégfelirat nem helyezhető el.
(4) Tetőfelületen, lapos tetőn vállalkozást népszerűsítő berendezés, grafikai elem nem helyezhető el.
(5) A cégéren, cégtáblán, cégfeliraton, a vállalkozást népszerűsítő grafikai elemen futófény, fényfelirat nem alkalmazható.
12. Történeti településrészre, családiházas területekre vonatkozó követelmények
20. § (1) Garázs közterület felől közvetlenül nem nyitható, kivéve,
a) ha az a kialakult állapot (telekszélesség) miatt műszakilag más módon nem biztosítható,
b) sarok telek hosszoldalán.
(2) A történeti és a családiházas településrészen a kedvező utcakép megtartása és kialakítása érdekében az utcai telekhatárhoz legközelebb álló épületek utcai homlokzatszélessége és utcai homlokzatmagassága a szomszédos telken álló, hasonló helyzetű épülethez képest 25%-kal térhet el.
(3) Túlnyomóan beépített területen a meglévő tetőidom átépítése, vagy új épület tetőszerkezetének kialakítása során annak dőlésszöge legfeljebb 5 fokkal térhet el a szomszédos épületek jellemző tetőhajlásszögétől.
(4) Gépészeti és közmű-csatlakozási berendezések az épületek utcai homlokzatára, előkert nélküli beépítés esetén nem helyezhetők el. A berendezés csak az előkertbe, az udvarra vagy az épület alárendeltebb homlokzatára helyezhető.
13. Üdülőterületekre és védett természeti területekre vonatkozó követelmények
21. § Az épületek jellege, kialakítása, anyaghasználata a táj és a település hagyományaihoz igazodó legyen.
14. A helyi védelemben részesülő elemekre vonatkozó követelmények
22. § (1) Meg kell őrizni, illetve helyre kell állítani a helyi egyedi védelem tárgyának – a védettség alapját jelentő értékvizsgálat szerinti értékét képező –
a) eredeti külső megjelenését, (beleértve az ahhoz csatlakozó tetőfelületet és vízelvezető rendszert);
a) egészének és részleteinek külső geometriai formáit, azok rész- és befoglaló méreteit,
b) eredeti anyaghatását, nyílászárók esetében eredeti anyaghasználatát; nyílásosztását,
c) eredeti épülettartozékait
(2) Helyi védettségű építészeti örökség telkén törekedni kell az értékes növényzet megtartására.
23. § Helyi egyedi védett építmény bontására csak a helyi egyedi védett építmény olyan mértékű károsodása esetén kerülhet sor, amely műszaki eszközökkel nem állítható helyre. A helyi egyedi védett építmény bontására csak az építmény teljeskörű felmérését és a védettség megszüntetését követően kerülhet sor.
24. § Helyi védettségű építészeti örökség részét képező szobor, képzőművészeti alkotás helyreállítása, restaurálása szakrestaurátor bevonásával történhet.
25. § A helyi védelem alatt álló növényegyedeket kivágni, megcsonkolni, csak élet- és balesetveszély elhárítása érdekében, erdészeti vagy kertészeti szakvélemény alapján lehet.
15. Az egyes sajátos építmények, műtárgyak elhelyezése
26. § (1) Önálló antennatartó szerkezet, torony nem létesíthető településképi szempontból meghatározott védett természeti területeken.
(2) Antennatartó szerkezet víztornyon elhelyezhető.
27. § (1) Az újonnan beépítésre kerülő lakóterületeken a villamos közép- és kisfeszültségű, valamint közvilágítási hálózatok és távközlési hálózat létesítésekor, illetve rekonstrukciójakor, azokat földkábelen, vagy alépítménybe helyezve föld alatt vezetve kell építeni.
(2) Közmű-létesítmények (nyomvonalas létesítmények, elektromos transzformátor, közvilágítási kapcsolószekrény, távközlési elosztószekrény, gáznyomás-szabályozó) elhelyezésénél figyelemmel kell lenni a településképi megjelenésre.
(3) Több közműépítmény csoportos elhelyezése esetén az egységeket összevonva kell tervezni, a takarást egybefüggően kell kialakítani.
(4) Közműépítmény növényzettel történő takarását nyírható örökzöld cserjével kell biztosítani.
28. § Közművezetékek felújítása, cseréje során a megszűnő, feleslegessé vált közművezetéket, közműépítményeket el kell bontani, felhagyott vezeték, műtárgy közterületen nem maradhat, kivéve azon eseteket, ahol a közműszolgáltató szakértői véleménnyel azt indokolja.
16. A reklámhordozókra vonatkozó településképi követelmények
29. § (1) A reklámok közzétételére, a reklámhordozók elhelyezésére a településkép védeleméről szóló 2016. évi LXXIV törvény (továbbiakban Tktv.), a településkép védelméről szóló törvény reklámok közzétételével kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 104/2017. (IV.28.) Korm. rendelet (továbbiakban: Rr.), és e rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A település számára jelentős eseményről való tájékoztatás érdekében, a polgármester engedélyével, a vonatkozó jogszabályi rendelkezésektől eltérés engedélyezhető évente összesen tizenkét naptári hét időszakra.
(3) Közművelődési célú hirdetőoszlopon, hirdető felületen csak közművelődéssel kapcsolatos tájékoztatás, reklám, plakát helyezhető el.
30. § (1) Funkcionális utcabútoron reklám, reklámtartó berendezés nem helyezhető el.
(2) Reklámot, reklámtartó berendezést elhelyezni egyéb célú berendezésen lehet.
Településkép érvényesítési eszközök
17. Településképi tájékoztatás és szakmai konzultáció
31. § A településkép védelme érdekében a Főépítész tájékoztatást ad és szakmai konzultációt biztosít a településképi követelményekről a kérelem beérkezésétől számított 15 napon belül.
32. § (1) A főépítészi szakmai konzultáció kérelmezése kötelező
a) a településképi szempontból meghatározó területen lévő ingatlanon történő, lakóépület építésének egyszerű bejelentéséről szóló 155/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet hatálya és az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban Épr.) hatálya alá tartozó építési engedélyhez kötött építési tevékenység esetén amennyiben az
aa) új lakóépület építésére
ab) meglevő lakóépület közterületről látható megjelenését érintő bővítésére, átalakítására irányul.
b) helyi védelem alatt álló épületek felújítása esetén.
(2) A kötelező szakmai konzultációhoz a 3. számú melléklet szerinti kérelmet kell benyújtani, amelyhez a csatolandó dokumentáció megegyezik az egyszerű bejelentéssel végezhető építési tevékenységekhez, illetve az építési engedélyezéshez beadandó dokumentáció vázlattervszintű dokumentumaival, melyet fotómontázzsal vagy látványtervvel kell kiegészíteni. A dokumentációt 2 példányban kell benyújtani.
(3) A Főépítész a kérelmezőt a konzultáció időpontjáról e-mailben, vagy telefonon értesíti.
(4) A szakmai konzultáció során a Főépítész javaslatot tehet a településképi követelmények érvényesítésének módjára.
(5) A kötelező szakmai konzultációról jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyben az üggyel kapcsolatos lényeges információkat kell rögzíteni.
33. § Településképi szakmai konzultáció kérhető bármely településképet érintő esetben.
18. Településképi bejelentési eljárás
34. § (1) Településképi bejelentési eljárást kell lefolytatni
a) reklám elhelyezésének,
b) építmények rendeltetés változtatásának megkezdése előtt.
35. § (1) A településképi bejelentési eljárás az ügyfél által a polgármesternél kezdeményezhető. A településképi bejelentési eljárás megindításához a 3. számú melléklet szerinti kérelmet kell használni.
(2) A bejelentéshez 2 példányban papíralapú dokumentációt kell mellékelni, amely tartalmára
36. § A polgármester a bejelentésről az Főépítész szakmai véleménye alapján hozza meg a döntését.
37. § (1) A településképi bejelentés tudomásul vételét tartalmazó határozat érvényességének ideje 1 év. A bejelentésben foglalt építési tevékenységet a határozat érvényességi idején belül be kell fejezni.
(2) Amennyiben a polgármester által kiadott határozat érvényessége lejár, az eljárást ismételten le kell folytatni.
19. A településképi kötelezési eljárás
38. § (1) A polgármester településképi kötelezési eljárást folytathat le
a) kötelező településképi konzultáció elmulasztása esetén,
b) amennyiben az ingatlan tulajdonosa a bejelentési eljárás hatálya alá tartozó tevékenység bejelentését elmulasztotta,
c) amennyiben a bejelentő a településképi bejelentési eljárás során hozott döntésben foglaltakat megszegte,
d) amennyiben az ingatlan tulajdonosa az építési tevékenységek során az e rendeletben foglalt településképi követelményeket megsértette,
39. § (1) A polgármester a kötelezési eljárás lefolytatása előtt végzésben felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a jogszabálysértésre. A végzésben a jogszabálysértés megszüntetésére határidőt szab ki.
(2) A határidő eredménytelen eltelte esetén a polgármester településképi kötelezés (önkormányzati hatósági döntés) formájában az ingatlan tulajdonosát az érintett építmény, építményrész felújítására, átalakítására, elbontására kötelezheti.
20. A településképi bírság
40. § (1) A településképi követelmények megszegése vagy végre nem hajtása esetén egyszeri felszólítást követően településképi bírsággal sújtható.
41. § (1) A polgármester 50.000 forinttól 1.000.000 forintig terjedő bírságot szabhat ki.
(2) A mérlegelés szempontjai: az önkormányzati településképi bírság arányos a mulasztással okozott jogsértő magatartás következményeivel, illetve a jogkövető magatartás megszegésének súlyával.
Önkormányzati támogatási és ösztönző rendszer
42. § (1) A helyi védelem alatt álló építmény tulajdonosának, a szokásos jókarbantartási feladatokon túlmenően a védettséggel összefüggésben szükségessé váló, a tulajdonost terhelő munkálatok esetén a külső homlokzat eredeti állapot szerinti helyreállításának költségeihez támogatás adható.
(2) A védett épületre adható támogatás mértéke a homlokzat, tető, kerítés, kapu felújítási költségeinek maximum 20 %-a.
(3) A támogatás forrása a képviselő-testület által az éves költségvetésben erre a célra elkülönített összeg.
43. § (1) A támogatási szerződés megkötésére a Képviselő-testület döntését követő 30 napon belül kerül sor.
(2) A szerződés tartalmazza a megítélt összeg folyósításának módját, a felhasználás feltételeit, az elszámolás határidejét, az ellenőrzés szabályait.
Záró és átmeneti rendelkezések
44. § (1) E rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet előírásait a hatályba lépése napján államigazgatási egyeztetés alatt lévő és a hatálybalépését követően induló eljárásokban kell alkalmazni.
(3) E rendeletet a már megkezdett eljárások esetében az eljárás azon szakaszától kell alkalmazni, amely a hatályba lépéskor még nem kezdődött meg.
(4) E rendelet hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti a HÉSZ 7. § (4) bekezdése, (7) bekezdésében a „Az utcai kerítés legfeljebb 1,80 m magas, legalább 50%-ban áttört lehet. A nem utcai kerítések magassága nem haladhatja meg a 2,0 métert.” szövegrész, (13) bekezdése, 10. § (2), (3), (4) bekezdése, 11. § (3) bekezdése, 15. § (3) bekezdésében a „Három egymás melletti telek beépítésénél az előkerti határvonaltól az építési vonal legfeljebb 3,0 méterre a telek belseje felé egységesen elmozdítható, kivéve, ha az övezeti előírás másként rendelkezik.” szövegrész, a 19 § (2) bekezdés b) pontja, (3) bekezdés b pontjában „Az épületek a táji építészeti hagyományaihoz igazodó formában és anyaghasználattal épüljenek. Az épületek a táj építészeti hagyományaihoz igazodó formában, anyaghasználatban, színezésben készüljenek.” szövegrészek, a 20 § (4) bekezdés „Az épületek a táj építészeti hagyományaihoz igazodó formában és anyaghasználattal épüljenek.” szövegrész, az (5) bekezdésében „A tanyaház épületének kialakítása, anyaghasználata feleljen meg a táj építészeti hagyományainak.” szövegrész.
1. melléklet a 17/2017. (XII. 29.) önkormányzati rendelethez
hrsz. |
cím |
megnevezés (cím) |
|
---|---|---|---|
1. |
3/3 |
Hétvezér utca |
Kisboldogasszony templom és a templom előtti kereszt |
2. |
122 |
Árpád tér |
hársfa |
3. |
9 |
Ezredeskert |
Milleniumi tölgyfák |
2. melléklet a 17/2017. (XII. 29.) önkormányzati rendelethez
![null](/download/3359/resources/EJR_65810333-base64img.png)
3. melléklet a 17/2017. (XII. 29.) önkormányzati rendelethez
KÉRELEM településképi szakmai konzultációhoz/ bejelentéshez
Kérelmező |
Neve: |
|
Értesítési címe: |
||
Telefonszáma |
||
e-mail címe: |
||
Lakcíme: |
||
Felelős tervező |
Neve: |
|
Értesítési címe: |
||
Telefonszáma: |
||
e- mail címe: |
||
Tervezői jogosultsága: |
||
Építési tevékenység |
Helye: |
|
Tárgya: |
||
Rövid leírása: |
||
Hrsz: |
||
A terv típusa: |
||
Megjegyzés: ÉTDR azonosító, |
1. függelék a 7/2017. (XII. 29.) önkormányzati rendelethez a 17/2017. (XII. 29.) önkormányzati rendelethez
Tudományos név |
Magyar név |
---|---|
Acer campestre |
mezei juhar |
Acer platanoides |
korai juhar |
Acer pseudoplatanus |
hegyi juhar |
Acer tataricum |
tatár juhar |
Betula pendula |
közönséges nyír |
Carpinus betulus |
közönséges gyertyán |
Fraxinus angustifolia subsp. pannonica |
magyar kőris |
Fraxinus excelsior |
magas kőris |
Fraxinus ornus |
virágos kőris |
Malus sylvestris |
vadalma |
Populus nigra |
fekete nyár |
Populus termula |
rezgő nyár |
Prunus avium |
madárcseresznye |
Prunus padus |
zselnicemeggy |
Pyrus pyraster |
vadkörte |
Quercus cerris |
csertölgy |
Quercus petraea |
kocsánytalan tölgy |
Quercus pubescens |
molyhos tölgy |
Quercus robur |
kocsányos tölgy |
Salix alba |
fehér fűz |
Sorbus aria |
lisztes berkenye |
Sorbus aucuparia |
madárberkenye |
Sorbus domestica |
házi berkenye |
Sorbus torminalis |
barkóca berkenye |
Tilia cordata |
kislevelű hárs |
Tilia platyphyllos |
nagylevelű hárs |
Ulmus glabra |
hegyi szil |
Ulmus laevis |
vénicszil |
Ulmus minor |
mezei szil |
Staphylea pinnata |
mogyorós hólyagfa |
Tudományos név |
Magyar név |
---|---|
Berberis vulgaris |
közönséges borbolya |
Cerasus fruticosa |
csepleszmeggy |
Cornus mas |
húsos som |
Cornus sanguinea |
veresgyűrű som |
Coryllus avellana |
közönséges mogyoró |
Cotinus coggygria |
cserszömörce |
Cotoneaster niger |
fekete madárbirs |
Crataegus laevigata |
kétbibés galagonya |
Crataegus monogyna |
egybibés galagonya |
Euonymus europeus |
csíkos kecskerágó |
Euonymus verrucosus |
bibircses kecskerágó |
Hedera helix |
közönséges borostyán |
Ligustrum vulgare |
közönséges fagyal |
Lonicera xylosteum |
ükörke lonc |
Prunus spinosa |
kökény |
Prunus tenella |
törpemandula |
Rosa canina |
gyepűrózsa |
Rosa pimpinellifolia |
jajrózsa |
Rubus caesius |
hamvas szeder |
Salix cinerea |
rekettyefűz |
Spiraea media |
szirti gyöngyvessző |
Viburnum lantana |
ostorménfa |
Viburnum opulus |
kányabangita |
Vinca minor |
kis télizöld meténg |
Tudományos név |
Magyar név |
---|---|
Acer ginnala |
tűzvörös juhar |
Aesculus carnea |
vadgesztenye |
Aesculus hippocastanum |
vadgesztenye |
Catalpa bignonioides |
szivarfa |
Colutea arborescens |
sárga borsófa |
Corylus colurna |
törökmogyoró |
Ginkgo biloba |
páfrányfenyő |
Laburnum anagyroides |
közönséges aranyeső |
Liriodendron tulipifera |
tulipánfa |
Malus baccata |
díszalma |
Platanus × acerifolia |
közönséges platán |
Prunus × cistena |
vérszilva |
Salix caprea |
kecskefűz |
Sophora japonica |
japánakác |
Sorbus rotundifolia |
kereklevelű berkenye |
Staphylea pinnata |
mogyorós hólyagfa |
Tilia tomentosa |
ezüsthárs |
Prunus fruticosa |
csepleszmeggy |
Prunus serrulata |
díszcseresznye |