Bakonynána Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2013 (V.7.)
az önkormányzat tulajdonában álló nemzeti vagyonról, és a vagyongazdálkodás szabályairól
Hatályos: 2013. 05. 08- 2014. 09. 30Bakonynána Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2013 (V.7.)
az önkormányzati rendelete az önkormányzat tulajdonában álló nemzeti vagyonról, és a vagyongazdálkodás szabályairól
2013-05-08-tól 2014-09-30-ig
Bakonynána Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX tv. 109.§ (4) bekezdésében, valamint a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 5. § (2) bekezdés b) pontja és a 18.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés e) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Fejezet
A rendelet hatálya
1.§ (1) A rendelet hatálya kiterjed Bakonynána Községi Önkormányzat (továbbiakban: Önkormányzat)
tulajdonában lévő
a) ingatlanokra, ingókra, (tárgyi és forgóeszközökre), vagyoni értékű jogokra és
követelésekre,
b) a tagsági jogokat megtestesítő értékpapírokra és a pénzvagyonra.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki az Önkormányzat tulajdonában lévő lakások, a nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérbeadására és elidegenítésére, az értékesítési célt szolgáló dolgokra, valamint a közterület használatára és a közterületi parkolók üzemeltetésére, vonatkozó eljárásokra.
II. Fejezet
A vagyongazdálkodás általános szabályai
2.§ (1) A vagyongazdálkodás célja és alapvető feladata az önkormányzat kötelező és önként vállalt feladatai eredményes ellátásának elősegítése.
(2) A vagyongazdálkodás során a vagyontárgyak hasznosítása nem veszélyeztetheti az önkormányzat kötelező feladatainak ellátását.
1. Az Önkormányzat vagyona
3.§ (1) Az önkormányzati vagyon törzsvagyonból és üzleti vagyonból áll.
(2) A törzsvagyon tárgyai forgalomképtelenek vagy korlátozottan forgalomképesek lehetnek.
2. Törzsvagyon
4.§ (1) Az önkormányzat törzsvagyona a kötelező önkormányzati feladatok ellátását szolgálja, azt a többi vagyontól elkülönítve kell nyilvántartani, az éves zárszámadáshoz csatolt leltárban kell kimutatni.
(2) A törzsvagyon körébe tartozó tulajdon forgalomképtelen vagy korlátozottan forgalomképes.
(3) A törzsvagyonnak a helyi önkormányzat kizárólagos tulajdonát képező nemzeti vagyonba tartozó forgalomképtelen vagyontárgyai:
a) a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXXVI. törvény (továbbiakban: Nvtv.) 5.§ (4) bekezdésében meghatározott vagyontárgyak és
b) a törzsvagyon további forgalomképtelen vagyontárgyai:
ba) földutak,
bb) a járdák, árkok,
bc) a temető,
bd) a játszótér, egyéb közterületek,
be) továbbá minden ingó és ingatlan dolog, amelyet törvény, vagy az önkormányzat rendeletében forgalomképtelennek nyilvánít.
(5) Az önkormányzat forgalomképtelennek minősülő vagyonában nincs olyan vagyonelem, amely nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősül.
(6) A forgalomképtelen vagyontárgyak elidegenítésére kötött szerződés semmis, azok hitel fedezetéül nem használhatóak fel, és semmilyen más módon nem terhelhetőek.
(7) A forgalomképtelen vagyontárgyak körét e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
(8) A törzsvagyon korlátozottan forgalomképes vagyontárgyai:
a) a közművek és középületek,
b) művelődési, oktatási, egészségügyi, szociális, sport – és egyéb intézmények épülete és a használatukban lévő önkormányzati vagyontárgyak,
c) ravatalozó épülete és a temetkezéshez szükséges ingó dolgok,
d) mindazon ingó és ingatlan vagyon, melyet a képviselő-testület annak nyilvánít.
(9) A korlátozottan forgalomképes vagyontárgyak körét e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
3. Üzleti vagyon
6.§ Önkormányzati üzleti vagyon mindazon vagyontárgy, amely nem tartozik a 4. §-ban és az 5. §-ban rögzített törzsvagyon körébe. Az üzleti vagyontárgyak jegyzékét a vagyonnyilvántartás tartalmazza.
4. Az önkormányzati vagyon nyilvántartása
7.§ (1) Az Önkormányzat vagyonát a Közös Önkormányzati Hivatal tartja nyilván a számviteli törvény előírásainak megfelelően.
(2) Az Önkormányzat tulajdonában lévő ingatlan vagyont és annak változásait az ingatlanvagyon kataszterben kell nyilvántartani.
(3) A kataszter elkészítéséről, folyamatos vezetéséről továbbá az Önkormányzat tulajdonába kerülő ingatlanok tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyeztetéséről, a kataszterben való átvezetéséről a jegyző gondoskodik.
(4) Ha az Önkormányzat vagyona olyan új vagyontárggyal gyarapszik, amely rendeltetésénél fogva jelen rendelet szerint a forgalomképtelen vagy korlátozottan forgalomképes vagyon körébe tartozna, a szerzéssel egyidejűleg, vagy a szerzést követő testületi ülésen kell dönteni a vagyontárgy minősítésére vonatkozóan.
5. Az önkormányzati vagyon számbavétele, a vagyonleltár
8.§ (1) A vagyonleltár az önkormányzati vagyont:
a) törzsvagyon, ezen belül forgalomképtelen, korlátozottan forgalomképes és
b) üzleti vagyon bontásban tartalmazza. Az önkormányzati törzsvagyont a többi vagyontárgytól elkülönítve kell nyilvántartani.
(2) A vagyonleltár tartalmazza az Önkormányzatot terhelő kötelezettségeket és az Önkormányzatot megillető követeléseket is.
(3) Az éves zárszámadáshoz a vagyon állapotáról vagyonkimutatást kell készíteni.
6. Az önkormányzati vagyon értékének meghatározása
9.§ Az önkormányzati vagyon körébe tartozó vagyontárgy értékesítésére vagy ellenérték fejében
történő hasznosítására és megterhelésére irányuló döntést megelőzően az adott vagyontárgy
forgalmi (piaci) értéke
a) ingatlan és ingó vagyon esetében 6 hónapnál nem régebbi összehasonlító értékbecsléssel; az Önkormányzat által vásárolt ingatlan vagyon esetén a beszerzési érték alapulvételével; vagy az aktuális, helyben érvényes forgalmi értékek alapján; indokolt esetben 6 hónapnál nem régebbi, ingatlanforgalmi szakértő által készített értékbecsléssel,
b) értékpapír esetén, amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik, az egyes értékpapírtípusok piacán az értékesítés-, hasznosítás idején kialakult árfolyam alapján,
c) társasági részesedést megtestesítő és egyéb vagyoni értékű jog esetén 6 hónapnál nem
régebbi könyvvizsgálói értékelés alapján vehető figyelembe.
III. Fejezet
Az önkormányzati vagyon feletti rendelkezési jogok gyakorlásának közös szabályai
7. Rendelkezési jogok gyakorlása
10.§ (1) Az Önkormányzatot megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tulajdonost megilletik, illetve terhelik.
(2) A tulajdonosi jogokat a Képviselő-testület, valamint az e rendeletben meghatározott esetekben és mértékben a Polgármester gyakorolja.
(3) A Képviselő-testület az önkormányzati vagyon tárgyait a 12.§ (1) bekezdésben megjelölt
vagyonkezelőre vagy egyéb gazdálkodó szervezetre bízhatja.
(4) A megbízott a tulajdonos nevében eseti vagy általános meghatalmazás alapján gyakorolja a tulajdonost megillető jogokat és teljesíti a tulajdonos kötelezettségét.
8. Az Önkormányzat vagyonának kezelői és jogállásuk
11.§ (1) Az Önkormányzat vagyonának kezelői az alábbi jogi személyek lehetnek:
a) a közös önkormányzati hivatal,
b) a helyi önkormányzat, önkormányzati társulás
c) az Önkormányzat költségvetési szervei, intézményei,
d) az Önkormányzat 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezet,
e) köztestület.
(2) Az Önkormányzat vagyonkezelőjét megilleti a működés feltételeként rájuk bízott vagyonra vonatkozóan az ingyenes használat joga.
(3) Az Önkormányzat vagyonkezelője köteles a rá bízott vagyont megőrizni, a rendes gazdálkodás szabályai szerint használni és gyarapítani.
(4) Az Önkormányzat vagyonkezelője jogosult illetve köteles a működés feltételeként rá bízott vagyontárgyak:
a) birtoklására, használatára, hasznainak szedésére, a birtokvédelemre:
b) a bérbeadásra és egyéb hasznosításra:
c) az ingó vagyontárgyak elidegenítésére:
d) a közterhek viselésére.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott jogokat e rendelet szabályai szerint kell gyakorolni.
(6) A vagyonkezelő köteles a kezelésében lévő vagyontárgyak fenntartásával, üzemeltetésével, karbantartásával, felújításával kapcsolatos feladatok ellátására.
(7) A vagyonkezelő a beruházást, felújítást csak a költségvetési rendeletben szabályozott módon és keretek között végezhet.
9. Tulajdonosi jogok gyakorlása
12.§ (1) A tulajdonost megillető jogokat a képviselő-testület gyakorolja a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel.
(2) A Polgármester dönt:
a) önkormányzati tulajdonú ingatlanra vonatkozó fellebbezési jogról történő lemondásról,
b) önkormányzati tulajdonú ingatlanon történő építéshez tulajdonosi hozzájárulás
megadásáról,
c) az Önkormányzat által elrendelt jelzálogjog és elidegenítési illetve terhelési tilalom
feloldásáról,
d) az elvásárlási jog lemondásáról szóló nyilatkozat megadása.
10. Az önkormányzati vagyon ingyenes és kedvezményes átengedése
13.§ (1) Az Önkormányzat a törzsvagyonon kívüli vagyontárggyal támogathat egyházakat, alapítványokat, társadalmi szervezeteket, gazdálkodó szervezeteket, más önkormányzatokat, költségvetési szerveket.
(2) A támogatás formái:
a) ingyenes vagy kedvezményes tulajdonba-adás,
b) ingyenes vagy kedvezményes használatba-adás,
c) közérdekű kötelezettség vállalás,
d) alapítvány javára rendelés vagy hozzájárulás,
e) pénzeszköz átadás.
(3) A támogatás odaítéléséről a Képviselő-testület dönt.
(4) A Képviselő-testület az (1) bekezdésben felsoroltakat a (2) bekezdés szerinti módon abban az esetben támogathatja, ha a támogatott
a) új munkahelyet létesít vagy
b) önkormányzati feladat ellátását veszi át vagy
c) a település érdekeit szolgáló oktatási, kulturális, egészségügyi, szociális és sporttevékenységet folytat vagy
d) közbiztonsági vagy védelmi feladatot lát el, vagy
e) településfejlesztési feladatot végez.
11. Felajánlott vagyon elfogadása
14.§ (1) Bármely vagyontárgy, ideértve a készpénzt is, tulajdonjogának ingyenes vagy kedvezményes felajánlásának elfogadásáról a Polgármester dönt, kivéve az ingatlan kedvezményes felajánlását.
(2) Ha a vagyontárgy ingyenes vagy kedvezményes felajánlása a 12.§ (1) bekezdésben megjelölt vagyonkezelő részére történik, a Polgármester döntését megelőzően szükséges a vagyonkezelő vezetőjének a nyilatkozata arról, hogy képes-e a felajánlott vagyonhoz kapcsolódó kötelezettségek teljesítésére.
(3) Nem fogadható el olyan ingyenes vagy kedvezményes felajánlás, amelynek ismert terhei
elérhetik, vagy meghaladják az ajándék vagy a hagyaték értékét.
(4) Az Önkormányzat köteles az ingyenesen vagy kedvezményesen felajánlott és elfogadott
vagyontárgyat a felajánló által megjelölt vagyonkezelő szerv részére a felajánló által
meghatározott célra átadni.
12. Az önkormányzati vagyon hasznosításának nyilvánossága
15.§ (1) Az önkormányzati vagyontárgy elidegenítése, használatba vagy bérbeadása illetve más módon történő hasznosítása a (6) bekezdésben foglaltak kivételével hirdetés vagy versenyeztetési eljárás keretében történik.
(2) A versenyeztetési eljárás szabályait ingatlan értékesítés esetére a 3. melléklet tartalmazza.
(3) A (2) bekezdésbe nem tartozó önkormányzati üzleti vagyon tulajdonjogának átruházása csak hirdetés, az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő részére, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás értékarányosságával lehet. A versenyeztetési eljárást legalább 30 napra kell nyilvánosan meghirdetni az önkormányzat internetes honlapján és az önkormányzat hirdetőin. Rendkívüli gazdasági érdekből és megismételt versenyeztetési eljárás során ettől eltérően legalább 5 napos határidővel lehet meghirdetni az átruházási eljárást az önkormányzat internetes honlapján való közzététellel és a korábbi eljárás során ismertté vált potenciális ajánlattevőknek való közvetlen megküldésével.
(4) Az önkormányzati vagyon tulajdonjogát átruházni természetes személy vagy átlátható szervezet részére lehet.
(5) A vagyontárgy elidegenítését, használatba vagy bérbeadását illetve más módon történő
hasznosítását:
a) a képviselő-testület és bizottságai;
b) a polgármester;
c) a jegyző;
d) az Önkormányzat vagyonkezelő szerve kezdeményezheti.
(6) Nem kell versenyeztetési eljárást lefolytatni ingatlan értékesítés, hasznosítás, és bérbeadás esetén, ha az önkormányzati vagyon értéke az 5 millió forintot, más önkormányzati vagyontárgy estében, annak értéke az 5 millió forintot nem haladja meg.
IV. Fejezet
Rendelkezés az egyes önkormányzati tulajdonú vagyontárgyakkal
13. A forgalomképtelen törzsvagyon feletti tulajdonosi jog gyakorlása
16.§ (1) A képviselő-testület dönt:
a) vagyontárgy törzsvagyonná nyilvánításáról,
b) vagyontárgyak forgalomképtelenné, korlátozottan forgalomképessé, vagy forgalomképessé nyilvánításáról,
c) törzsvagyon körbe tartozó (forgalomképtelen vagy korlátozottan forgalomképes) vagyontárgy üzleti vagyoni körbe átsorolásáról, ha a vagyontárgy minősítése az önkormányzat érdekei szempontjából már nem szükséges és azt törvény nem sorolja a törzsvagyoni körbe.
(2) Ha az önkormányzat tulajdonába olyan vagyontárgy kerül, amely egyértelműen nem sorolható valamelyik kategóriába, a képviselő-testület a tulajdonba vétellel egyidejűleg dönt a minősítésről és e rendelet mellékleteinek módosításáról.
14. A korlátozottan forgalomképes vagyon feletti rendelkezési jog gyakorlása
17.§ (1) A korlátozottan forgalomképes vagyontárgyak tulajdonjogának megszerzése, elidegenítése, bérbeadása, használati jogának átengedése, megterhelése gazdasági társaságba és alapítványba való vitele a (2) bekezdés kivételével a Képviselő-testület hatáskörébe tartozik.
(2) Az önkormányzati intézmény használatában lévő ingatlan vagy eseti jellegű 15 napot meg nem haladó idejű bérbeadásáról és használatának átengedéséről az intézmény vezetője dönt.
(3) A műemlékileg védett, a természeti területek, természeti emlékek, és erdők elidegenítéséhez, megterheléséhez, gazdasági társaságba való beviteléhez az illetékes miniszter hozzájárulása szükséges.
(4) Az önkormányzati intézmény az alapító okiratban rábízott vagyont térítésmentesen
használhatja, és ennek keretében gondoskodik annak fenntartásáról és karbantartásáról.
15. Az üzleti vagyon feletti rendelkezési jogok gyakorlása
18.§ (1) Az önkormányzati feladatok ellátásában nélkülözhető üzleti vagyonnal vállalkozás végezhető.
(2) Az Önkormányzat csak olyan vállalkozásban vehet részt, amelyben felelőssége nem haladja meg a vagyoni hozzájárulás mértékét.
(3) Az Önkormányzat tulajdonába kerülő ingatlan, ingó vagyon és vagyoni értékű jog megszerzéséről, az Önkormányzat tulajdonában lévő ugyanezek elidegenítéséről, bérbeadásáról egyéb módon történő hasznosításáról, megterheléséről, gazdasági társaságba történő beviteléről a Képviselő-testület dönt.
(4) Az önkormányzat tulajdonában lévő helyiségek bérbeadása és elidegenítése a vonatkozó helyi önkormányzati rendeletben meghatározottak szerint történik.
(5) Az építési telkek értékesítésének feltételeit a képviselő-testület külön rendeletben állapítja meg.
16. Tulajdonosi jogok gyakorlása gazdasági társaságokban
és közhasznú társaságokban
19.§ (1) Gazdasági társaság és közhasznú társaság alapítására – az önkormányzati tulajdonrész
mértékétől függetlenül – kizárólagosan a Képviselő-testület jogosult:
(2) Gazdasági társaságban, közhasznú társaságban a társaság legfőbb szervének (taggyűlés, közgyűlés) ülésén a tagsági jogokat a polgármester gyakorolja.
(3) A társaság legfőbb szervének (taggyűlés, közgyűlés) hatáskörébe tartozó alábbi kérdésekben meghozandó döntést megelőzően, vagy különösen indokolt esetben utólagos jóváhagyással az Önkormányzat Képviselő-testülete dönt:
a) az alapító okirat (társasági szerződés, alapszabály) megállapítása (jóváhagyása) és
módosítása,
b) az alaptőke (törzstőke) felemelése és leszállítása,
c) üzletrész, részvény elidegenítése.
(4) A társaságok legfőbb szervének hatáskörébe tartozó, a (2)-(3) bekezdésben fel nem sorolt egyéb kérdésekben a polgármester dönt.
17. Az Önkormányzat vagyonához kapcsolódó egyéb rendelkezések
20.§ (1) A Képviselő-testület dönt az Önkormányzat tulajdonában lévő vagyonnal kapcsolatban:
a) kötvénykibocsátásról,
b) kezességvállalásról,
c) alapítvány létrehozásáról, alapítványhoz, társadalmi szervezethez való csatlakozásról.
(2) A behajthatatlan követelések törléséről az éves költségvetési rendeletben foglaltak szerint a Képviselő-testület dönt.
18. Értelmező rendelkezések
21.§ E rendelet alkalmazásában:
(1) Értékpapír: a váltó, a kötvény, a részvény, a kincstárjegy, a letéti jegy, a vagyonjegy, a
közraktárjegy, a kárpótlási jegy, a befektetési jegy, a szövetkezeti üzletrész.
(2) Tagsági részesedést megtestesítő vagyoni értékű jog: a közhasznú társasági üzletrész, korlátolt felelősségű társasági üzletrész.
(3) Vagyoni értékű jog: minden olyan jog, ami pénzben kifejezhető vagyoni értékkel bír és önálló forgalom tárgya lehet, beleértve a (2) bekezdésben foglaltakat is.
(4) Portfolió: értékpapírból és / vagy más befektetési eszközökből álló együttesen kezelt befektetés állomány.
(5) Kedvezményes átruházás: a vagyontárgy olyan értéken történő átruházása, amely egyébként a polgári jogi szabályok szerint a szerződés feltűnő értékaránytalanság címén történő megtámadását tenné lehetővé.
(6) Vagyonleltár: az Önkormányzat tulajdonában a költségvetési év zárónapján meglevő vagyon állapota szerinti kimutatása. Célja az önkormányzati vagyon számbavétele értékben és mennyiségben.
(7) Rendelkezési jog: a tulajdonost megillető az a jog, hogy a dolog birtokát, használatát vagy hasznai szedésének jogát másnak átengedje, a dolgot biztosítékul adja, vagy más módon megterhelje, továbbá hogy a tulajdonjogát másra átruházza, vagy azzal felhagyjon.
V. Fejezet
19. Záró rendelkezések
22.§ (1) Jelen rendelet kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti Bakonynána Községi Önkormányzatának az önkormányzat tulajdonjogáról és a vagyonról való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 5/2003. (VI.12.) rendelet és az azt módosító 12/2004.(IX.28.) rendelete.
Bakonynána, 2013. április 18.
Simonné Rummel Erzsébet Feketéné Esztergályos Hilda
polgármester jegyző
A rendelet 2013. május 7. napján kihirdetésre került.
Feketéné Esztergályos Hilda
jegyző