Kálócfa Község Önkormányzati Képviselő-testületének 7/2014. (V.5.) önkormányzati rendelete
a közösségi együttélés alapvető szabályairól, valamint ezek elmulasztása, megszegése jogkövetkezményeiről
Hatályos: 2015. 04. 24- 2017. 02. 20Kálócfa Község Önkormányzati Képviselő-testületének 7/2014. (V.5.) önkormányzati rendelete
a közösségi együttélés alapvető szabályairól, valamint ezek elmulasztása, megszegése jogkövetkezményeiről
2015-04-24-tól 2017-02-20-ig
Kálócfa Község Önkormányzati Képviselő-testülete a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 8. § (2) bekezdésében és a 143. § (4) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján Magyarország Alaptörvényének 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya arra a természetes személyre, jogi személyre és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre terjed ki, aki Kálócfa község közigazgatási területén e rendeletben meghatározott közösségi együttélés alapvető szabályait megszegi, elmulasztja (a továbbiakban: jogsértő).
(2) Nem állapítható meg közösségi együttélés alapvető szabályainak elmulasztása, megszegése, ha az szabálysértésnek vagy bűncselekménynek minősül.
2. § (1) A közösségi együttélés alapvető szabályainak elmulasztása, megszegése miatt hivatalból indított és lefolytatatott eljárás során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény rendelkezései alkalmazandók e rendeletben meghatározott eltérésekkel.
(2) A közösségi együttélés alapvető szabályainak elmulasztása, megszegése miatti eljárásban a jogsértő – az eljárási képességgel nem rendelkező természetes személy kivételével – helyszíni bírsággal vagy közigazgatási bírsággal sújtható, és vele szemben elkobzás foganatosítható. A helyszíni bírság mértéke ötvenezer forintig, míg a közigazgatási bírság mértéke százötvenezer forintig terjedhet.
(3) A közösségi együttélés alapvető szabályainak elmulasztása, megszegése miatti eljárásban közigazgatási bírság és a helyszíni bírság kiszabására a képviselő-testület által jelen rendeletben átruházott hatáskörben a jegyző jogosult.
(4) A közigazgatási bírság mértékének megállapításánál figyelembe kell venni a jogsértő személyi és jövedelmi viszonyait, amennyiben azokat a jogsértő a hatóság felhívására igazolja.
(5) A cselekmény összes körülményének mérlegelése alapján, a közigazgatási bírság kiszabása kivételesen mellőzhető.
(6) A közösségi együttélés alapvető szabályainak elmulasztása, megszegése miatt kiszabott közigazgatási bírságot készpénz-átutalási megbízással, vagy Kálócfa Község Önkormányzatának 11749022-15436337 számú költségvetési elszámolási számlájára átutalással kell megfizetni a határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül.
(7) A helyszíni bírságot 15 napon belül kell megfizetni a jogsértő részére átadott készpénz-átutalási megbízáson.
3. § (1) Az ingatlan tulajdonosa (kezelője, használója, bérlője) köteles gondoskodni:
a./ az ingatlan előtti járda (járda hiányában egy méter széles területsáv, illetőleg a járda mellett zöldsáv), továbbá a járda és kocsiút közötti kiépített vagy kiépítetlen terület gondozásáról, tisztántartásáról, szemét- és gyommentesítéséről, a környezetkímélő hó- és síkosságmentesítésről,
b./ járdaszakasz melletti nyílt árok és ennek műtárgyai és az ingatlan előtti árok tisztításáról, a csapadékvíz zavartalan lefolyását akadályozó anyagok és más hulladékok eltávolításáról,
c./ beépítetlen telekingatlan tisztántartásáról és gyommentesítéséről,
d./ az ingatlanról a közterületre nyúló fák, bokrok és élő sövény visszavágásáról.
(2) Az ingatlan tulajdonosa, kezelője, használója, bérlője legalább olyan mértékben, hogy az ingatlan állapota az utcaképet ne rontsa, illetve a szomszédos lakóközösség életkörülményeire ne gyakoroljon káros hatást, köteles gondoskodni a tulajdonában, használatában, kezelésében, bérletében lévő ingatlan tisztántartásáról, gyommentesítéséről, kaszálásáról évente két alkalommal, minden év június 15-ig, illetve szeptember 30-ig, továbbá az ingatlan rendszeres takarításáról, rovar-, rágcsálóirtásáról.
.[1]3/A § Tilos az egészségügyi és gyermekintézmények, kereskedelmi egységek, szociális gondozók, nyitott sportlétesítmények 50 méteres körzetében az intézmény működésének ideje alatt, valamint a magasfeszültségű vezetékek alatti kiskertekben védőtávolságon belül, a véderdők és helyi védelem alatti területeken égetni.
3/B. §
(1) Az avar és kerti hulladék nyílttéri égetése vasárnap és ünnepnapok kivételével minden nap megengedett.
(2) Nyílttéri égetés során a meteorológiai viszonyokra figyelemmel kell lenni. Égetni csak szélcsendes időben szabad.
(3) Az avart és kerti hulladékot égetni nagykorú, cselekvőképes személy folyamatos felügyelete mellett csak olyan helyen és területen szabad, ahol az égetés és annak hősugárzása a személyi és vagyonbiztonságot nem veszélyezteti, vagyoni és környezeti kárt nem okoz.
(4) A tűz őrzéséről és veszély esetén annak eloltásáról a tűz gyújtója köteles gondoskodni. A tűz helyszínén olyan eszközöket és felszereléseket kell készenlétben tartani, amelyekkel a tűz terjedése megakadályozható, illetőleg eloltható.
(5) A füstképződés csökkentése érdekében a nem komposztálható avart és a kerti hulladékot előzetesen szikkasztani, szárítani kell. Az eltüzelés csak olyan adagokban történhet, amely nem veszélyezteti a tűz környezetét. Nyers, megázott avar és kerti hulladék égetése tilos.
(6) Az égetendő növényi hulladék nem tartalmazhat semmilyen más kommunális, ipari eredetű, illetve veszélyes anyagot tartalmazó hulladékot.
(7) Az égetés végén meg kell győződni arról, hogy a tűz elhamvadt. Amennyiben fennáll a veszélye a tűz feléledésének gondoskodni kell annak belocsolásáról, vagy földréteggel történő lefedéséről.
3/C. § (1) Tilos égetni:
a) tilalmi időszakban
b) szeles időben,
c) nedves, füstölő hulladékkal,
d) a szomszédos telken lévő épületektől 10 m, saját telken lévő épülettől 5 m távolságon belül,
e) a keletkező hő és füst által a környékben levő zöld növényeket, fát, bokrot károsítva,
f) közterületen,
g) kommunális, ipari eredetű vagy veszélyes hulladékot (műanyagot, gumit, vegyszert, festéket, illetve ezek maradékait) tartalmazó hulladékkal vegyesen.
(2) Az elrendelt általános tűzgyújtási tilalom alól e rendelet nem ad felmentést.
(3) Tilos a tüzelőberendezésben nem az arra a berendezésre engedélyezett tüzelőanyagot, ipari hulladékot, műanyagot, gumit, vegyszert, festékmaradékot, egyéb veszélyes hulladékot, vegyileg kezelt tűzifát égetni, vagy az égetést egyébként jelentős füsthatással végezni, és ezzel szennyezni a környezetet.[2]
4. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
[1] Módosította 4/2015 .(IV.01.) rendelet . Hatályos 2015.április 2.