Pórszombat Község Önkormányzata Képviselő-testületének 7/2012. (II. 28.) önkormányzati rendelete
az önkormányzat vagyonáról
Hatályos: 2013. 06. 29- 2013. 06. 30Pórszombat Község Önkormányzata Képviselő-testületének 7/2012. (II. 28.) önkormányzati rendelete
az önkormányzat vagyonáról
Pórszombat Község Önkormányzati Képviselő-testülete Magyarország Alaptörvényének 32. cikk (1) a) pontja és 32. cikk (2) bekezdése szerinti jogalkotói hatáskörében eljárva, a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 5. § (2) bekezdés b)-c) pontjában, 13. § (1) bekezdésében és 18. § (1) bekezdésében, valamint Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 107. §-ában és 143. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) Az önkormányzat által nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonként forgalomképtelen törzsvagyonnak minősített vagyonelemek:
1. a Pórszombat külterület 0104. hrsz-ú ingatlana,
2. a Pórszombat külterület 0118/2. hrsz-ú ingatlana,
3. a Pórszombat külterület 0148. hrsz-ú ingatlana.
(2) Az önkormányzat által korlátozottan forgalomképes törzsvagyonnak minősített vagyonelemek:
1. a Pórszombat belterület 45/2. hrsz-ú ingatlana,
2. a Pórszombat belterület 275. hrsz-ú ingatlana,
3. a Pórszombat külterület 099/2. hrsz-ú ingatlana,
4. az önkormányzatnak a Zalabaksa belterület 135. hrsz-ú ingatlanban fennálló tulajdoni illetősége,
5. az önkormányzatnak a Zalabaksa belterület 155/9. hrsz-ú ingatlanban fennálló tulajdoni illetősége.
(3) A (2) bekezdés 1. pontjában feltüntetett vagyontárgy csak a műemlék áthelyezését követően idegeníthető el. A (2) bekezdés 2., 3., 4., 5. pontjában felsorolt ingatlanok csak a közfeladat ellátásának biztosításával idegeníthetők el.
2. § (1) A Képviselő-testület a polgármesterre ruházza át az alábbi hatásköreit:
1. az önkormányzat vagyonának működtetésére vonatkozó jogkörét, a vagyon hasznosításának kivételével,
2. az önkormányzati vagyon magáncélra történő igénybevételének engedélyezésére vonatkozó jogkörét,
3. a vagyon egy évet meg nem haladó időtartamra vonatkozó hasznosítására vonatkozó jogkörét, a bérleti díj megállapításának kivételével
4. telekmegosztásra, telekösszevonásra és telekhatár-rendezésre vonatkozó jognyilatkozat megtételére vonatkozó jogkörét, amennyiben az tulajdonjog-változást nem eredményez,
5. az ingatlanvagyonba nem tartozó, a számviteli nyilvántartás szerint 200.000 Ft nettó értéket el nem érő vagyontárgy értékesítésére vonatkozó jogkörét.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik,
a) az értékesítéssel kapcsolatos jogkör gyakorlásába beleértendő a vételár megállapításának és közvetett támogatás piaci érték alatti értékesítés formájában történő nyújtásának joga,
b) a hasznosítással kapcsolatos jogkör gyakorlásába beleértendő a bérleti, használati díj megállapításának és közvetett támogatás piaci érték alatti hasznosítás formájában történő nyújtásának joga,
c) a működtetéssel kapcsolatos jogkör gyakorlásába beleértendő a szolgáltatási díj megállapításának és közvetett támogatás piaci érték alatti szolgáltatás formájában történő nyújtásának joga.
3. § (1) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában csak írásbeli szerződés köthető
a) vagyontárgy önkormányzati tulajdonba kerülésére,
b) önkormányzati vagyon hasznosítására,
c) önkormányzati vagyon tulajdonjogának átruházására.
(2) A vagyon átruházása esetén a piaci érték
a) gazdasági célra történő ingatlanértékesítés esetén a független szakértő által megállapított érték,
b) az a) pontba nem tartozó esetben
ba) független szakértő által megállapított érték, vagy
bb) a vagyontárgy meghirdetése során benyújtott legmagasabb ajánlat, vagy
bc) hasonló ingatlan forgalmi értéke, vagy
bd) az önkormányzat számviteli nyilvántartásában szereplő nettó érték.
(3) A vagyon hasznosítása esetén a piaci érték
a) gazdasági célra történő hasznosítás esetén
aa) a vagyontárgy meghirdetése során benyújtott legmagasabb ajánlat, vagy
ab) hasonló ingatlan-hasznosítás értéke, vagy
ac) a hasznosított vagyontárgyra jutó költségeknek a hasznosításra vonatkozó szerződés megkötésekor érvényes jegybanki alapkamattal növelt összege, csökkentve az önkormányzatnak a vagyonhasznosításból eredő költségmegtakarításával, vagy
b) nem gazdasági célra történő hasznosítás esetén
ba) a vagyontárgy meghirdetése során benyújtott legmagasabb ajánlat, vagy
bb) hasonló ingatlan-hasznosítás értéke, vagy
bc) a hasznosított vagyontárgyra jutó költségek összege, csökkentve az önkormányzatnak a vagyonhasznosításból eredő költségmegtakarításával.
3/A. §1 (1) Az Önkormányzat a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 8. §-ában, valamint a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 4. §-ában meghatározott önkormányzati közfeladat – az egészséges ivóvízellátás – átadásához kapcsolódva, a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 109. §-ában foglaltak szerint vagyonkezelői jogot létesít a kizárólagosan önkormányzati tulajdonban álló Észak-Zalai Víz- és Csatornamű Zrt. (a továbbiakban: Zalavíz Zrt.) javára. A vagyonkezelői jog ellenértéke: ingyenes. A Zalavíz Zrt. a vagyonkezelői jogot egyedül gyakorolja, azt harmadik személyre nem ruházhatja.
(2) Az Önkormányzat a Zalavíz Zrt. vagyonkezelésébe adja a csesztreg-zalabaksai ivóvízmű jelenleg hat település osztatlan közös tulajdonában álló létesítményeinek és a hozzájuk tartozó ingatlanoknak a Pórszombat Község Önkormányzata tulajdonát képező tulajdoni részarányát.
(3) Az Önkormányzat a Zalavíz Zrt.-vel határozatlan idejű vagyonkezelési szerződést köt, melynek tartalmát a képviselő-testület határozza meg. A vagyonkezelési szerződésnek tartalmaznia kell a vagyonkezelésre átadott vagyon tételes jegyzékét, továbbá azok, vagyonértékelés alapján megállapított, a szerződés megkötésekor érvényes értékét.
(4) A vagyonkezelő – a jogszabályokban foglalt korlátozásokkal és a vagyonkezelési szerződésben foglalt feltételekkel – a vagyonkezelésbe vett vagyontárgyakra vonatkozóan gyakorolja a tulajdonost megillető jogokat és viseli a tulajdonost terhelő kötelezettségeket:
3/B. §2 (1) Az Önkormányzat a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 76. § (5) bekezdés a) pontja, valamint a köznevelési feladatot ellátó egyes önkormányzati fenntartású intézmények állami fenntartásba vételéről szóló 2012. évi CLXXXVIII. törvény 8. § (1) bekezdés b) pontja alapján az önkormányzat tulajdonában lévő, az intézmény feladatainak ellátását szolgáló ingatlan és ingó vagyont – ideértve a taneszközöket, továbbá az intézményben lévő eszközöket, felszereléseket –, a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ (továbbiakban: KIK) vagyonkezelésébe adja. A vagyonkezelésbe adásról az önkormányzat és a KIK vagyonkezelési szerződést köt.
(2) A vagyonkezelési szerződés tárgya: a Zalabaksa, 155/9. hrsz-ú, 8023 m² alapterületű ingatlanból, 638 m² ingatlanrész.
(3) A vagyonkezelői jog ellenértéke: ingyenes. A vagyonkezelési szerződés időtartama: határozatlan idejű.
(4) A vagyonkezelőt a vagyonkezelésében levő vagyonnal kapcsolatban megilletik a tulajdonos jogai, és terhelik a tulajdonos kötelezettségei – ideértve a számvitelről szóló törvény szerinti könyvvezetési és beszámoló-készítési kötelezettséget is – azzal, hogy
a) a vagyont nem idegenítheti el, valamint - jogszabályon alapuló, továbbá az ingatlanra közérdekből külön jogszabályban feljogosított szervek javára alapított használati jog, vezetékjog vagy ugyanezen okokból alapított szolgalom, továbbá a helyi önkormányzat javára alapított vezetékjog kivételével - nem terhelheti meg,
b) a vagyont biztosítékul nem adhatja,
c) a vagyonon osztott tulajdont nem létesíthet,
d) a vagyonkezelői jogot harmadik személyre nem ruházhatja át és nem terhelheti meg, valamint
e) polgári jogi igényt megalapító, polgári jogi igényt eldöntő tulajdonosi hozzájárulást a vagyonkezelésében lévő vagyonra vonatkozóan hatósági és bírósági eljárásban sem adhat, kivéve a jogszabályon alapuló, továbbá az ingatlanra közérdekből külön jogszabályban feljogosított szervek javára alapított használati joghoz, vezetékjoghoz vagy ugyanezen okokból alapított szolgalomhoz történő hozzájárulást.
(5) A vagyonkezelő a vagyonkezelésében levő és a közös használatra szolgáló vagyont, a központi berendezésekkel és felszerelésekkel együtt rendeltetésszerűen, a vagyonkezelési szerződésnek, a rendes gazdálkodás szabályainak megfelelően, a vagyonra vonatkozó biztonsági előírások betartásával, a közvagyont használó személytől elvárható gondossággal mások jogainak és törvényes érdekeinek sérelme nélkül jogosult birtokolni, használni, szedni hasznait.
(6) Amennyiben a KIK a vagyonkezelésében levő vagyon hasznosítását másnak átengedi, a használó magatartásáért, mint sajátjáért felel.
(7) A KIK viseli a vagyonkezelésében levő vagyonnal összefüggő költségeket, közterheket, díjakat, gondoskodik a vagyonvédelemről.
(8) A KIK felelős az ingatlannal kapcsolatban, a tűzvédelmi, munkavédelmi és környezetvédelmi törvényekben és egyéb kapcsolódó jogszabályokban foglaltak betartásáért és betartatásáért.
(9) A KIK köteles teljesíteni a vagyonkezelésében levő vagyonnal kapcsolatban a jogszabályban, illetve a vagyonkezelési szerződésben előírt nyilvántartási, adatszolgáltatási, és elszámolási kötelezettséget. A vagyonkezelésbe adott vagyont, annak értékét és változásait a KIK nyilvántartja. Az érték nyilvántartásától el lehet tekinteni, ha az adott vagyontárgy értéke természeténél, jellegénél fogva nem állapítható meg. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a vagyon elsődleges rendeltetése szerinti közfeladat megjelölését is. A nyilvántartási adatok - a minősített adat védelméről szóló törvény szerinti minősített adat kivételével - nyilvánosak.
(10) A KIK a használatában lévő vagyont érintő lényeges változásokat, a változás bekövetkezésétől számított 5 napon belül köteles jelenteni az Önkormányzatnak. A KIK köteles az Önkormányzatot haladéktalanul értesíteni az ingatlan egészét fenyegető veszélyről és a beállott kárról, a tudomására jutott minden olyan tényről, adatról, körülményről, amely a vagyon rendeltetésszerű, zavarmentes használatát akadályozza, kár bekövetkezésével fenyeget, a vagyon nagyobb mérvű romlásához vezethet, valamint arról ha őt jogai gyakorlásában harmadik személy akadályozza. A KIK köteles tűrni, hogy az Önkormányzat a veszély elhárítására, a kár következményeinek megszüntetésére a szükséges intézkedéseket megtegye. Az értesítés elmaradása vagy késedelme miatt bekövetkezett kárt, illetve költségnövekedést a KIK köteles viselni. A KIK felel minden olyan kárért, amely a rendeltetésellenes vagy szerződésellenes használat következménye. A nem rendeltetésszerű használat folytán keletkezett hibák kijavítása, károk megtérítése a KIK kötelezettsége függetlenül attól, hogy a bekövetkezett hiba, illetve kár alkalmazottjai, ügyfelei, az intézmény tanulói vagy az érdekkörében eljáró személy magatartására vezethető vissza. Nem terheli a KIK-et a kártérítési kötelezettség, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy adott helyzetben a közvagyon használójától elvárható.
(11) Az Önkormányzat a KIK-től követelheti a vagyonkezelésbe adott vagyon rendeltetés-, illetve szerződésellenes használatának megszüntetését. Ha a KIK a rendeltetés-, illetve szerződésellenes használatot – az Önkormányzat felhívása ellenére – tovább folytatja, az Önkormányzat kártérítést követelhet.
(12) A KIK gondoskodik a vagyonkezelésében levő vagyon értékének, állagának megóvásáról, karbantartásáról, a szükséges felújítások, pótlások, cserék kivitelezési munkálatainak elvégzéséről, elvégeztetéséről így az ingatlanban levő központi berendezések, az ezekhez csatlakozó vezetékrendszerek munkaképes állapotának biztosításáról, az átvételkori állapotnak megfelelő szinten tartásáról.
(13) A KIK a saját költségén az Önkormányzat előzetes írásbeli engedélye alapján jogosult
a) a vagyonkezelésében levő ingatlant átalakítani, illetőleg a falak, a mennyezet, vagy a padlózat megbontásával, tárgyaknak azokhoz történő rögzítésével járó műveletet,
b) az elszámolt értékcsökkentést meghaladó, annak értékét növelő beruházást, felújítást végezni.
(14) A beruházás, felújítás értékét a KIK-nek bizonylatokkal kell igazolnia és azokról évente írásban be kell számolnia az Önkormányzatnak.
(15) A KIK az ingatlanban riasztórendszert, telefonos és számítógépes hálózatot építhet ki emeletek összekötésével együtt. Erről előzetesen köteles az Önkormányzatot írásban tájékoztatni. A KIK jogosult az ingatlant saját berendezéseivel ellátni, e berendezések felett szabadon rendelkezhet, és a szerződés megszűnése esetén ezeket saját tulajdonaként elszállíthatja, köteles azonban az eredeti állapotot saját költségén helyreállítani.
(16) Az Önkormányzat az ingatlanban lévő, a KIK tulajdonát képező vagyontárgyakért felelősséget nem vállal.
(17) A KIK vagyonkezelésébe adott, a köznevelési feladat ellátáshoz véglegesen feleslegessé vált vagyont – beleértve a rendeltetésszerű használat mellett elhasználódott vagy elavult eszközöket is – 20 napon belül köteles az Önkormányzat részére visszaadni, aki köteles azt visszavenni. A KIK a rendeltetésszerű használat mellett elhasználódott vagy elavult eszközök kivételével az egyéb vagyont rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban köteles visszaadni az Önkormányzatnak.
(18) Az Önkormányzat, mint tulajdonos évente legalább egy alkalommal, a nevelő-oktató munka, illetve a KIK működésének zavarása nélkül, előzetes étesítés alapján a vagyonkezelésbe adott önkormányzati vagyonnal való gazdálkodást, a vagyon rendeltetésszerű használatát.
(19) Az ellenőrzés során az Önkormányzat képviselője jogosult
a) a KIK használatában álló ingatlan területére, illetve KIK által használt irodai és egyéb célú helyiségeibe belépni és ott tartózkodni,
b) az ellenőrzés tárgyához kapcsolódó iratokba és más dokumentumokba, elektronikus adathordozón tárolt adatokba – a külön jogszabályokban meghatározott adat- és titokvédelmi előírások betartásával – betekinteni,
c) a KIK alkalmazottjától írásban vagy szóban felvilágosítást, információt kérni,
d) az átadott ingó vagyontárgyak meglétét és állagát ellenőrizni.
(20) Az Önkormányzat az ellenőrzés megállapításairól értesíti a KIK-et, továbbá, amennyiben megállapításai annak hatáskörét érintik, az Állami Számvevőszéket is. (21) A szerződés megszűnik, ha az állami köznevelési feladat ellátása az körülírt ingatlanban megszűnik. A KIK a vagyonkezelői joga megszűnése esetén, a megszűnése napjától számított 20 napon belül köteles az ingatlant kiüríteni és azt rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban az Önkormányzat részére visszaadni. A szerződés megszűnése esetén a vagyonkezelői jognak az ingatlan-nyilvántartásból való törléséről a KIK köteles gondoskodni.
4. § A közös tulajdonú ingatlanokkal – eltérő megállapodás hiányában – a tulajdonos önkormányzatok együttesen, tulajdoni arányuknak megfelelően rendelkeznek.
5. § (1) A rendelet 2012. március 1. napján lép hatályba.
(2) A rendelet hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti Pórszombat Község Önkormányzati Képviselő-testületének az önkormányzat vagyonáról szóló 12/2008. (IX. 9.) önkormányzati rendelete.
Beépítette Pórszombat Község Önkormányzati Képviselő-testületének 17/2012. (VI. 27.) önkormányzati rendelete
Beépítette Pórszombat Község Önkormányzati Képviselő-testületének 12/2013. (VI. 28.) önkormányzati rendelete