Bárna Község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2011.(IX.20.) rendelete
A szociális és gyermekvédelmi ellátások helyi szabályairól
Hatályos: 2014. 01. 01- 2014. 08. 31Bárna Község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2011.(IX.20.) rendelete
A szociális és gyermekvédelmi ellátások helyi szabályairól
2014-01-01-tól 2014-08-31-ig
Bárna község Önkormányzatának Képviselő-testülete a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (továbbiakban : Sztv.) 32.§ (3) bekezdésében és 92.§ (1-2) bekezdésében, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi eljárásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (továbbiakban: Gyvt.) 29.§ (2) bekezdésében és 131.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi rendeletet alkotja.
Általános rendelkezések
1.§ E rendelet célja, hogy megállapítsa az önkormányzat által a helyi sajátosságoknak megfelelő, a szociális rászorultságtól függő, pénzben valamint természetben biztosított szociális és gyermekvédelmi ellátások formáit, szervezeti kereteit, az eljárási és jogosultsági szabályokat, továbbá azok igénybevételének és érvényesítésének módját, feltételeit és garanciáit.
A rendelet hatálya
2.§ (1) E rendelet hatálya kiterjed az Sztv-ben szabályozott ellátások tekintetében, az Sztv. 3.§ (1-3) bekezdésében meghatározott személyekre.
(2) E rendelet hatálya kiterjed a Gyvt-ben szabályozott ellátások tekintetében a Gyvt. 4.§-ban meghatározott személyekre.
- fejezet
Szociális ellátások
I/1. Pénzben nyújtott szociális ellátások
Rendszeres szociális segély
3. §
(1) Az önkormányzat jegyzője az Sztv. 37.§ és 37/A §-ban szabályozott feltételekkel az aktív korúak ellátására jogosult személynek rendszeres szociális segélyt állapít meg
(2) Az aktív korú nem foglalkoztatott személy – az egészségkárosodott személy kivételével – a rendszeres szociális segély megállapításának, folyósításának feltételeként köteles a Salgótarján és Térsége Önkormányzatainak Társulása által fenntartott Egészségügyi-Szociális Központtal (továbbiakban: Együttműködésre kijelölt szerv) együttműködni.
(3) Az aktív korúak ellátására jogosult rendszeres szociális segélyben részesülő személy az együttműködés keretében köteles
a) a segélyre való jogosultság megállapításánál illetve a felülvizsgálat során az önkormányzattal együttműködni,
b) az együttműködésre kijelölt szervnél a határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül nyilvántartásba vetetni magát, és
c) a beilleszkedést segítő programról írásban megállapodni az együttműködésre kijelölt szervvel, továbbá
d) teljesíteni a beilleszkedését segítő programban foglaltakat.
(4) Beilleszkedést segítő programok típusai:
- az együttműködésre kijelölt szervvel való kapcsolattartás,
- az egyéni képességeket fejlesztő vagy az életmódot formáló foglalkozáson, tanácsadáson, illetőleg a munkavégzésre történő felkészítő és integráló programban való részvétel,
- képzésben, átképzésben, oktatásban való részvétel, különösen az általános iskolai végzettség és az első szakképesítés megszerzése érdekében
- álláskeresési technikák, jogi és pszichológiai tanácsadás, csoportos foglalkoztatás
- más ellátásba juttatás segítése
(5) Az együttműködésre kijelölt szerv tájékoztatja az önkormányzat jegyzőjét, a beilleszkedést segítő programról, annak egy példányának megküldésével.
(6) Az együttműködési kötelezettség megszegésének minősül, ha a rendszeres szociális
segélyben részesülő személy neki felróható okból:
a) jogosultságot megállapító határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül nyilvántartásba vétele céljából nem jelenik meg az együttműködésre kijelölt szervnél
b) az együttműködési megállapodásban foglaltaknak nem tesz eleget
c) a beilleszkedést segítő program bármely pontjának nem tesz eleget
d) akadályoztatása okát az előírt határidőben nem jelzi, vagy hitelt érdemlő módon igazolni
nem tudja
e) a beilleszkedést segítő programban meghatározott szervekkel a kapcsolatot nem veszi fel, vagy az általuk meghatározott időpontban nem jelenik meg,
(7) Az együttműködési kötelezettség elmulasztása esetén a Salgótarján és Térsége Önkormányzatainak Társulása által fenntartott Egészségügyi-Szociális Központ minden alkalommal soron kívül vizsgálja a mulasztás okát, és amennyiben az a rendszeres szociális segélyben részesülő személy számára felróható úgy az együttműködési kötelezettség megszegését három munkanapon belül köteles írásban jelezni az önkormányzat jegyzőjének.
(8) Meg kell szüntetni az aktív korúak ellátására való jogosultságot az Sztv. 34.§ (2) bekezdésében foglalt esetekben.
4.§ A rendszeres szociális segély iránti kérelmet a pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól szóló, 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) melléklete szerinti formanyomtatványon lehet benyújtani.
5.§
- A kérelmező, illetve az ellátás jogosultja az Szt. 33.§ (1)-(6) bekezdésében foglaltakon túl az aktív korúak ellátására való jogosultság egyéb feltételeként köteles az általa lakott házának, udvarának, kertjének lakókörnyezetének rendben tartására, és higiénikus állapotának biztosítására.
- A lakott lakás vagy ház rendezettsége akkor biztosított, ha:
- helyiségeiben a járófelületek nem szemetesek, a burkolatok, berendezési és felszerelési tárgyak, textíliák szennyeződéstől mentesek,
- az ingatlan állagmegóvásáról és a rendeltetésszerű használhatóság fenntartásáról a kérelmező vagy jogosult jövedelmi helyzetéhez mérten gondoskodik, valamint a szakértelmet, speciális munkaeszközöket, költséget nem igénylő szükséges munkálatokat saját maga elvégzi és
- a higiénikus állapot érdekében szükség szerint megtörténik a rágcsálók és rovarok távoltartása, illetve irtása.
- A ház udvara és kertje akkor rendezett, ha:
- mentes a hulladéktól, kivéve, hogy a hulladék gyűjtése, tárolása elszállításig meghatározott helyen, a környezet védelméről szóló jogszabályok előírásainak betartásával történik,
- gyommentes, vagy felismerhető a gyommentesítés érdekében végzett rendszeres tevékenység,
- a kert művelt vagy parkosított,
- a pázsit nyírt, vagy felismerhető a gondozása érdekében végzett rendszeres tevékenység,
- a szabadban lévő tárgyak, felszerelések, tüzelő tárolása sorban, rendezetten történik,
- az épület vagy épületek esetleges málló vakolatát, törmelékeit rendszeresen összetakarítják, valamint eltávolítják és
- a burkolt utakat sepregetéssel tisztán tartják,
- illemhely az ingatlanon van, és azt rendeltetésszerűen használják,
- a keletkező szennyvizet az előírásoknak megfelelően tárolják és elszállítatják, különös tekintettel arra, hogy a szennyvíztárolót zárt állapotban tartják, abból kifolyó ne legyen.
- A kerítéssel kívül határos terület rendezettsége akkor biztosított, ha mentes a hulladéktól, és az ott élő növényzet terjedelmével nem akadályozza a mellette lévő járda használatát.
- A járda, illetve ahol járda nincsen, az ingatlan és az úttest közötti szakasz (a továbbiakban együtt: járda) tisztántartása akkor biztosított, ha mentes a hulladéktól, a lehullott növényi részektől, a felgyülemlett csapadékvíztől és télen a hó eltakarítása, valamint a síkosságmentesítés megtörténik. Síkosságmentesítés céljából kijuttatott speciális szóróanyag, homok, salak, hamu, fűrészpor, forgács eltakarításáról haladéktalanul gondoskodni kell a szükségesség megszűnését követően.
- A kérelmező köteles a (2) –(6) bekezdésben felsorolt állapotot az aktív korúak ellátásának megállapítását követően is fenntartani, melynek meglétét a jegyző 6 havonta ellenőrzi.
- Az Szt. 34.§ (2) bekezdésében, valamint a 36.§ (2) bekezdésében foglaltakon túl meg kell szüntetni az aktív korúak ellátására való jogosultságát annak, aki e rendelet 4.§ (2) bekezdésében foglalt kötelezettségét nem teljesíti.
- A jogosultság feltételeként a rendelet 4.§ (1) bekezdésében foglalt szabályok betartását az önkormányzat családsegítő bevonásával ellenőrzi.
- Az e rendeletben megállapított feltételek teljesítésére a jegyző a kérelmezőt, illetve a jogosultat – legalább 5 napos határidő kitűzésével – felszólítja az elvégzendő tevékenység konkrét megjelölésével, és felhívja az érintett figyelmét a teljesítés elmaradásának jogkövetkezményeire, ami az aktív korúak ellátására való jogosultság megállapítására irányuló eljárásban a kérelem elutasítását, a már megállapított ellátás esetében annak megszüntetését eredményezi.
Önkormányzati segély
6.§
- Önkormányzati segély nyújtható az Szt. 45.§-ban meghatározott feltételekkel, amennyiben az egy főre számított havi családi jövedelemhatár nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130 %-át.
- A támogatás nyújtása készpénzben és természetben is történhet.
- Önkormányzati segély ugyanannak a személynek a tárgyév folyamán legfeljebb három alkalommal állapítható meg, amelynek egyszeri összege 3.000,- forintnál kevesebb és a mindenkori nyugdíjminimum összegénél magasabb nem lehet.
7.§
(1) Az önkormányzat segély - évente egy alkalommal - adható szociális kölcsön formájában is, amennyiben a kérelmezőnek nincs korábbi önkormányzati szociális-, illetve kamatmentes kölcsönből, vagy egyéb visszafizetési kötelezettségből fennálló tartozása és rendelkezik olyan jövedelemforrással, amely garantálja a kölcsön visszafizetését -, az alábbi esetekben :
- elemi kár,
- váratlan krízishelyzetbe kerülés,
- baleset vagy bűncselekmény áldozatává válás.
(2) A szociális kölcsön összege a nyugdíjminimum összegének négyszeresét nem haladhatja meg és a visszafizetés időtartama legfeljebb tíz hónap lehet. A visszafizetést a határozatban foglaltak szerint, legkésőbb a döntést követő hónap 30. napjáig kell megkezdeni.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt esetekben a polgármester jogosult a szociális kölcsön megállapítására, amennyiben a segélyezés késedelme elháríthatatlan károkhoz vezetne. Ekkor a kölcsön összege nem haladhatja meg a nyugdíjminimum összegét. A polgármester a döntéséről a képviselő-testületet soron következő ülésén tájékoztatja.
- A szociális kölcsönnek a kérelemben megjelölt célra való felhasználását az önkormányzat ellenőrzi. Amennyiben a kölcsön nem a kérelemben meghatározott célra került felhasználásra, el kell rendelni az azonnali visszafizetést, és a kérelmezőt a további segélyezésből a kötelezettség teljesítéséig ki lehet zárni.
8.§
Az elhunyt személy eltemettetésének költségeihez való hozzájárulásként megállapított önkormányzati segély összege nem lehet kevesebb a helyben szokásos legolcsóbb temetés költségének 10%-ánál, de elérheti annak teljes összegét, ha a temetési költségek viselése a kérelmező vagy családja létfenntartását veszélyezteti.
I/2. Természetben nyújtott szociális ellátások
Köztemetés
12.§ Az Sztv. 48.§ alapján a köztemetés elrendeléséről, a legkisebb költségű helyi temetésnek megfelelő összegben a polgármester gondoskodik.
Méltányossági közgyógyellátás
13.§
(1) Közgyógyellátásra való jogosultsága méltányosságból megállapítható annak a személynek, akinél az egy főre számított családi jövedelemhatár
- nem haladja meg a mindenkori öregségi nyugdíjminimum 150%-át,
- egyedül élő esetén annak 200%-át és
havi rendszeres gyógyító ellátás költségeinek mértéke az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a 25 % -át eléri.
I/3. Személyes gondoskodást nyújtó ellátások
14.§ (1) A szociálisan rászorultak részére személyes gondoskodást nyújtó ellátást (a továbbiakban: személyes gondoskodás) az állam, valamint az önkormányzatok biztosítják.
(2) A személyes gondoskodás magában foglalja a szociális alapszolgáltatásokat és a szakosított ellátásokat.
(3) Az alapszolgáltatások megszervezésével az önkormányzat segítséget nyújt a szociálisan rászorulók részére saját otthonukban és lakókörnyezetükben önálló életvitelük fenntartásában, valamint egészségi állapotukból, mentális állapotukból vagy más okból származó problémáik megoldásában.
15.§ Az önkormányzat köteles biztosítani
b) étkeztetést,
c) házi segítségnyújtást,
e) a szociális szolgáltatásokhoz - különös tekintettel a családsegítéshez - való hozzáférést.
I/3. Személyes gondoskodást nyújtó ellátások
14.§ (1) A szociálisan rászorultak részére személyes gondoskodást nyújtó ellátást (a továbbiakban: személyes gondoskodás) az állam, valamint az önkormányzatok biztosítják.
(2) A személyes gondoskodás magában foglalja a szociális alapszolgáltatásokat és a szakosított ellátásokat.
(3) Az alapszolgáltatások megszervezésével az önkormányzat segítséget nyújt a szociálisan rászorulók részére saját otthonukban és lakókörnyezetükben önálló életvitelük fenntartásában, valamint egészségi állapotukból, mentális állapotukból vagy más okból származó problémáik megoldásában.
15.§ Az önkormányzat köteles biztosítani
b) étkeztetést,
c) házi segítségnyújtást,
e) a szociális szolgáltatásokhoz - különös tekintettel a családsegítéshez - való hozzáférést.
Étkeztetés
16.§
(1) Az étkeztetés keretében azoknak a szociálisan rászorultaknak a legalább napi egyszeri meleg étkezéséről kell gondoskodni, akik azt önmaguk, illetve eltartottjaik részére tartósan vagy átmeneti jelleggel nem képesek biztosítani, különösen
a) koruk,
b) egészségi állapotuk,
c) fogyatékosságuk, pszichiátriai betegségük,
d) szenvedélybetegségük, vagy
e) hajléktalanságuk
miatt.
17.§
(1) Az étkeztetés megállapításáról és megszüntetéséről Bárna Községi Önkormányzat polgármestere dönt. A polgármester határozatának megküldésével értesíti a jogosultságról a szociális étkeztetés biztosító Bárnai Általános Iskola és Egységes Óvoda-Bölcsőde intézményvezetője, aki az ellátásra jogosulttal ellátási szerződés köt.
(2) Az étkezésért térítési díjat kell fizetni, melyet külön rendelet határoz meg. A térítési díj beszedéséről és elszámolásáról az intézményvezető gondoskodik.
Házi segítségnyújtás
18.§ Az önkormányzat az Sztv. 63.§-ban foglalt házi segítségnyújtás feladatának ellátását a Salgótarján és Térsége Önkormányzatainak Társulása keretében biztosítja.
19.§ A házi segítségnyújtás keretében - a Salgótarján és Térsége Önkormányzatainak Társulása által fenntartott Egészségügyi-Szociális Központ családgondozói útján – az önkormányzat a szolgáltatást igénybe vevő személy saját lakókörnyezetében biztosítja az önálló életvitel fenntartása érdekében szükséges ellátást.
20.§ A házi segítségnyújtásért gondozási díjat kell fizetni. A személyes gondoskodást nyújtó ellátásokra, azok igénybevételére, valamint a fizetendő térítési díjakra vonatkozó szabályokat a Salgótarján és Térsége Önkormányzatainak Társulása Társulási Tanácsa által kijelölt Salgótarján Megyei Jogú Város rendelete határozza meg. A gondozási díj beszedéséről és elszámolásáról a Salgótarján és Térsége Önkormányzatainak Társulása által fenntartott Egészségügyi-Szociális Központ gondoskodik.
21.§ Az önkormányzat az Sztv. 64.§-ban foglalt családsegítés feladatának ellátását a Salgótarján és Térsége Önkormányzatainak Társulása keretében - a Egészségügyi-Szociális Központ családgondozói útján - biztosítja.
II. fejezet
A támogatások közös szabályai
A kifizetések közös szabályai
22.§ (1) A rendszeres támogatásokat a tárgyhót követő hónap 5. napjáig kell folyósítani.. Amennyiben a hónap 5. napja munkaszüneti nap, akkor a folyósításra az azt megelőző munkanapon kerül sor. A támogatásokat kifizetni elsősorban csak a jogosultnak lehet, kivételes akadályoztatás (külföldi munkahely, kórházi kezelés) esetén szabályszerű írásos meghatalmazással kell mást megbízni a támogatás felvételére.
(2) A rendkívüli támogatásokat a döntést követő 8 napon belül, de legkésőbb 30 napon belül kell folyósítani a Mátraszelei Közös Önkormányzati Hivatal Bárnai Kirendeltségénél.
(3) A jogosulatlanul igénybe vett ellátás visszatérítését valamennyi ellátás esetén a támogatás megállapítója rendeli el a Sztv. 17.§-ban szabályozottaknak megfelelően.
Az elbírálás közös szabályai
23.§ (1) A rendeletben szabályozott támogatások iránti kérelmeket a Mátraszelei Közös Önkormányzati Hivatal Bárnai Kirendeltségnél kell előterjeszteni e Rendelet mellékleteivel rendszeresített formanyomtatványokon. A hivatalból indult eljárások esetén a kérelem adatait környezettanulmány során készült jegyzőkönyvvel vagy a kérelem nyomtatványnak az érintettel való kitöltésével kell biztosítani a döntéshozó részére, enélkül támogatás nem állapítható meg.
(2) A kérelemhez csatolni, illetve a nyomtatványon igazolni kell az Sztv. előírásai szerint a jövedelemre, munkaviszonyra, vagyoni helyzetre, tanulói jogviszonyra, egészségi állapotra, munkaképesség elvesztésre és -változásokra, együtt élő családtagok személyi adataira, családi állapotra, lakás és lakással kapcsolatos adatokra valamint a kérelem érdemi elbírálásához szükséges egyéb adatokra vonatkozó nyilatkozatokat és igazolásokat.
(3) A jogosultság megállapításakor
a) a havi rendszerességgel járó - nem vállalkozásból, illetve őstermelői tevékenységből (a továbbiakban együtt: vállalkozás) származó - jövedelem esetén a kérelem benyújtását megelőző hónap jövedelmét,
b) a nem havi rendszerességgel szerzett, illetve vállalkozásból származó jövedelem esetén a kérelem benyújtásának hónapját közvetlenül megelőző tizenkét hónap alatt szerzett jövedelem egyhavi átlagát kell figyelembe venni, azzal, hogy a b) pont szerinti számításnál azon hónapoknál, amelyek adóbevallással már lezárt időszakra esnek, a jövedelmet a bevallott éves jövedelemnek e hónapokkal arányos összegében kell beszámítani.
- A jegyző (illetve a Mátraszelei Közös Önkormányzati Hivatal Bárnai Kirendeltségének általa megbízott szakügyintézője) a beérkezett kérelmeket a körülmények alapos megvizsgálása után döntésre előkészíti, a támogatásra való jogosultságot folyamatosan figyelemmel kíséri és az ellátások módosítására, megszüntetésére javaslatot tesz.
(5) A határozatlan időre vagy hosszabb időszakra megállapított ellátásoknál - amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik - a jegyző évente köteles döntésre előkészíttetni a felülvizsgálatukat, ennek eredményét az ügyiraton rögzíteni, szükség esetén döntésre, módosításra, megszüntetésre előterjeszteni a megfelelő döntésre jogosultnak.
(6) Az ellátások fedezetét a Képviselő-testület az Önkormányzat költségvetésében és az intézményekre nem bontható feladatok között biztosítja. A Mátraszelei Közös Önkormányzati Hivatal Bárnai Kirendeltsége könyveléssel megbízott pénzügyi ügyintézője felelős ennek megfelelő felhasználásáért és a határidőkön belüli utalványozásért, kifizetésekért valamint a központi költségvetés által megtérített támogatások visszaigényléséért.
III/2. Személyes gondoskodást nyújtó ellátások
27.§ A személyes gondoskodás igénybe vétele az ellátást igénylő vagy törvényes képviselője kérelmére, önkéntesen történik.
Gyermekjóléti alapellátások
28.§ Az önkormányzat az alábbi gyermekjóléti alapellátásokat biztosítja:
a) gyermekjóléti szolgáltatás,
b) gyermekek napközbeni ellátása,
c) gyermekek átmeneti gondozása.
Gyermekjóléti szolgáltatás
29.§ (1) A gyermekjóléti szolgáltatás-szervezési, szolgáltatási és gondozási feladatokat lát el a védőnői szolgálattal, az óvoda, az iskola gyermek-és ifjúságvédelmi felelőseivel, valamint a jelzőrendszerben résztvevőkkel együttműködve a Gyvt. 39. és 40. §-ban foglaltak alapján.
(2) A gyermekjóléti szolgáltatás a Salgótarján és Térsége Önkormányzatainak Társulása által fenntartott Egészségügyi-Szociális Központ családgondozója útján vehető igénybe.
(3) A gyermekjóléti szolgáltatás térítésmentes.
Gyermekek napközbeni ellátása
30. § (1) A gyermekek napközbeni ellátását a Gyvt. 41. §-ban meghatározottak alapján biztosítja az önkormányzat.
(2) Az önkormányzat a 3 éven aluli és a 3. életévüket betöltött gyermekek, továbbá a tanköteles gyermekek napközbeni ellátását egységes óvoda és bölcsőde fenntartásával, valamint – igény esetén - az iskolai napközis foglalkozás keretében biztosítja.
Gyermekek átmeneti gondozása
31. § (1) A gyermekek átmeneti gondozásának biztosítása a Gyvt. 45-48. §-ban foglaltak alapján történik.
(2) Az önkormányzat a gyermekek átmeneti gondozását Salgótarján és Térsége Önkormányzatainak Társulása útján - Gyermekek Átmeneti Otthona Zabar és Családok Átmeneti Otthona Etes intézményekben - biztosítja.
(3) Az ellátás igénybevétele önkéntes, vagy szülő beleegyezésével történik.
32.§ Az önkormányzat – a Mátraszelei Közös Önkormányzati Hivatal Bárnai Kirendeltségén keresztül – szervezi és közvetíti a máshol igénybe vehető ellátásokhoz való hozzájutást.
33.§ Ez a rendelet 2011. október 1. napján lép hatályba, egyben hatályát veszti Bárna község Önkormányzatának a szociális ellátások helyi szabályairól szóló 10/2005. (X. 24.) Ör. számú rendelete.