Sárosd Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2016.(IX.12.) önkormányzati rendelete
az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és egyéb helyiségek bérletéről és elidegenítéséről
Hatályos: 2016. 09. 20- 2018. 02. 14Sárosd Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2016.(IX.12.) önkormányzati rendelete
az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és egyéb helyiségek bérletéről és elidegenítéséről
2016-09-20-tól 2018-02-14-ig
Sárosd Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének
13/2016.(IX.12.) önkormányzati rendelete
az önkormányzat tulajdonában lévő lakások
és egyéb helyiségek bérletéről és elidegenítéséről
Sárosd Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 3. § (1) – (2) bekezdésében, a 19. § (1) – (2) bekezdésében, a 20.§ (3) bekezdésében, a 21. § (6) bekezdésében, a 23. § (3) bekezdésében, a 27. § (2) bekezdésében, a 33. § (3) bekezdésében, 34. § (1) bekezdésében és a 36. § (2) bekezdésében, 42. § (2) bekezdésében, 54. § (1) – (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13. § (1) bekezdés 9. pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el.
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. A rendelet célja és hatálya
1. § A rendelet célja, hogy megállapítsa Sárosd Nagyközség Önkormányzatának tulajdonában lévő lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérbeadásának a lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésére vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvényben (továbbiakban: Ltv.) nem szabályozott részletes feltételeit és eljárási rendjét, biztosítva ezzel a lakásokkal és a helyiségekkel való hatékony gazdálkodást.
2. § A rendelet hatálya a Sárosd Nagyközség Önkormányzatának tulajdonában lévő közcélú bérlakásokra (a helyi közszolgáltatásban dolgozók részére fenntartott bérlakás) és a költségalapú bérlakásokra (továbbiakban: lakás) valamint a nem lakás céljára szolgáló helyiségekre (továbbiakban: helyiség) terjed ki.
2. Bérbeadói jogok gyakorlása és a bérbeadói kötelezettségek teljesítése
3. § (1) A Sárosd Nagyközség Önkormányzatának tulajdonában lévő lakások és helyiségek bérbeadására a Képviselő-testület (továbbiakban: bérbeadó) jogosult.
(2) A Képviselő-testület a bérlakások kezelésével kapcsolatos feladatok ellátását a jegyző közreműködésével biztosítja (továbbiakban: kezelő). A bérleti szerződések megkötésével, adminisztrációjával kapcsolatos ügyintézést a kezelő által megbízott köztisztviselő látja el. A kezelő a kizárólagos önkormányzati tulajdonú lakások és helyiségek használatához házirendet készít.
II. Fejezet
A LAKÁSBÉRLET SZABÁLYAI, FORMÁI
3. Általános rendelkezések
4. § (1) Bérleti szerződés csak határozott időre, legfeljebb 5 évre köthető, kivéve, ha a bérlő folyamatos településen tartózkodása, Sárosdon lakása közérdeket szolgál, vagy a bérleti jogviszony fennállása az önkormányzat gazdasági érdekeivel indokolható.
(2) Lakás, nem lakás céljára nem adható bérbe.
(3) Önkormányzati lakás nem adható bérbe olyan személynek, aki:
a) önkényes beköltözés szabálysértés elkövetése útján került a lakásba,
b) bérleti jogáról pénzbeli térítés ellenében, vagy családtagja javára az ajánlat benyújtását megelőző 10 éven belül lemondott, tekintet nélkül arra, hogy a korábbi lakásának ki volt a bérbeadója,
c) a vele együtt költöző családtagjai személyi tulajdonú ingatlanát (tulajdoni hányadát) a megelőző 3 éven belül elidegenítette, ha ez az érték a mindenkori öregségi nyugdíjminimum hetvenötszörösét meghaladja,
d) önkormányzati bérleménye után 30 napot meghaladó lejárt tartozása, vagy 50.000 forint feletti bérleti díj tartozása mutatható ki,
e) adó- vagy egyéb köztartozását nem fizette meg,
f) szociális, jövedelmi és vagyoni feltételek, vagy a szociális bérlet létesítését kizáró feltételek vizsgálatához, a bérbeadás iránti kérelmében vagy pályázatában 3 éven belül valótlan adatokat közölt.
(4) A lakásbérleti jogviszonyt a bérbeadó és a bérlő írásban kötött szerződése hozza létre. A kijelölt bérlő a bérleti szerződést az értesítés kézhezvételét követő 15 napon belül köteles megkötni, ennek elmulasztása esetén a kijelölés érvényét veszti.
(5) Bérleti szerződés meghosszabbítása esetén a bérlő az értesítést követő 15 napon belül köteles felkeresni a kezelőt és megkötni a bérleti szerződést. Amennyiben ennek a kötelezettségének nem tesz eleget, jogcím nélküli lakáshasználóvá válik és köteles a lakást elhagyni.
(6) A lakás leadása – a lakásbérleti jogviszony megszűnését követően – kezelő által készített átadás-átvételi jegyzőkönyvvel történik.
5. § (1) Lakásbérleti jogviszony létrejöhet a következő jogcímek alapján:
a) piaci alapon,
b) bérlőkijelölés közérdekű célból.
(2) Kivételes esetben – az önkormányzat érdekeire tekintettel – lakásbérleti jogviszony létesülhet elhelyezési kötelezettség teljesítésével, vagy lakáscsere útján is.
4. Bérbeadás piaci alapon
6. § (1) Amennyiben a bérbeadó a megüresedett, vagy újonnan épített önkormányzati tulajdonú lakásokra kötendő szerződés jogcímeként a piaci alapon történő hasznosítást jelöli meg, a 7-10. §-ban foglalt eljárást kell alkalmazni. A piaci alapon bérbe adható önkormányzati bérlakások jegyzékét a rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(2) Az állami támogatással megvalósult költségalapon meghatározott lakbérű lakások
20 évig csak bérlakásként üzemeltethetők.
- A (2) bekezdésben foglalt támogatással létrehozott lakásokra a létesítéstől számított
20 évig a Magyar Állam javára elidegenítési és terhelési tilalmat kell bejegyezni az ingatlan-nyilvántartásba. - Az állami támogatással megvalósuló lakóépületek szükséges felújítását, folyamatos üzemeltetését és karbantartását az (2) bekezdésben részletezett jogcím esetén biztosítani kell
7. § (1) Költségalapú lakásra azok a nagykorú, természetes személyek jogosultak, akiknek a családjában az egy főre eső havi nettó jövedelem - az együtt költöző családtagok jövedelmét is figyelembe véve:
- 1-2 fő esetén eléri vagy meghaladja a mindenkori öregségi nyugdíjminimum 250 %-át,
- 3-és több főnél eléri vagy meghaladja a mindenkori öregségi nyugdíjminimum 150 %-át.
(2) A lakásokra vonatkozó bérleti szerződés időtartama legfeljebb öt év, amely újra meghosszabbítható.
8. § A lakásra való jogosultság elbírálásánál előnyt élvez az,
- aki önkormányzat tulajdonú lakásra vonatkozóan határozatlan időre szóló lakásbérleti (bérlőtársi) jogviszonnyal nem rendelkezik, vagy házastársa, élettársa, illetve a vele együtt költöző családtagja sem bérlője ilyen lakásnak,
- aki, - vagy a vele együtt költöző családtagja - lakás tulajdonjogával nem rendelkezik, kivéve az öröklés jogcímén haszonélvezeti joggal terhelten szerzett 1/2 vagy annál kisebb tulajdoni hányaddal rendelkező pályázó,
- aki vállalja a lakásbérleti szerződésből fakadó bérlői kötelezettségek biztosítására szolgáló hozzájárulás nyújtását.
9. § (1) A hozzájárulás (kaució) összege 120.000,-Ft, amelynek megfizetése az alábbiak szerint történik:
- A hozzájárulás megfizetését vállaló bérlőnek a hozzájárulás első 60.000,-Ft azaz hatvanezer forintos részletét egy összegben a szerződés aláírásakor kell befizetni a Polgármesteri Hivatal pénztárába.
- A hozzájárulás megfizetését vállaló bérlőnek a hozzájárulás második 60.000,-Ft azaz hatvanezer forintos részletét egy összegben a szerződés aláírásától számított 6 hónapon belül kell megfizetnie a polgármesteri hivatal pénztárába.
- A hozzájárulásból kerül levonásra a kiköltözéskor a bérlő hibájából felmerült javítási költség, felújítási költség összege. A fennmaradó hozzájárulást a bérlő a lakás önkormányzat általi birtokbavételt követően visszakapja.
5. A bérbeadás folyamata
10. § (1) A polgármester a megüresedő piaci alapon bérbe adható bérlakások bérbeadására pályázatot ír ki. A pályázati felhívást 15 napra közzé kell tenni a helyben szokásos módokon, különösen:
a) a Sárosdi Polgármesteri Hivatal hirdetőtábláján,
b) az önkormányzat hivatalos honlapján (www.sarosd.hu)
történő megjelenítéssel.
(2) A pályázat benyújtására vonatkozó határidőt a pályázati kiírásban úgy kell meghatározni, hogy a felhívás közzététele és az ajánlat benyújtására megállapított időpont között legalább 8 nap legyen.
(3) A pályázati kiírásnak tartalmaznia kell:
a) a meghirdetett lakás pontos címét (település, utca, házszám, lépcsőház, emelet, ajtószám megjelölésével),
b) műszaki jellemzőit (szobaszám, alapterület, komfortfokozat, fűtési mód),
c) a lakbér összegét,
d) a lakás helyszíni megtekintésének időpontját,
e) a pályázni jogosultak körét,
f) azt a feltételt, hogy érvényesen az pályázhat, aki vállalja a kaució megfizetését,
g) tájékoztatást arról, hogy azonos pályázati ajánlatok mellett a pályázatot az nyeri, aki a legmagasabb összegű havi lakbér megfizetését vállalja,
h) tájékoztatást arról, hogy érvényesen azok nyújthatnak be pályázatot, akik Sárosd közigazgatási területén lakóhellyel, vagy munkahellyel rendelkeznek,
i) tájékoztatást arról, hogy a szerződésben meghatározott határidő elteltével minden elhelyezési igény nélkül köteles elhagyni a lakást a vele egy lakásban élőkkel együtt,
j) a pályázati ajánlat benyújtásának határidejét, helyét és módját.
(4) A bérleti ajánlatokat a hirdetmény mellékletében szereplő bérbevételi ajánlat nyomtatványon kell benyújtani, és mellékelni kell a pályázati kiírásban foglalt dokumentumokat is.
(5) Piaci alapon hasznosított bérlakásra pályázhat az a nagykorú, Sárosdon lakóhellyel vagy Sárosdon főállású munkahellyel rendelkező magyar állampolgár, aki lakástulajdonnal, vagy lakásbérleti jogviszonnyal nem rendelkezik és az együtt költözők egy főre jutó nettó jövedelme a mindenkori öregségi nyugdíjminimum összegének háromszorosát, egyedülálló esetén a négyszeresét eléri vagy meghaladja.
11. § A pályázat során előnyben kell részesíteni azt a pályázót, aki egy összegben a legtöbb hónapra előre történő lakbér megfizetését vállalja.
12. § A bérlő kiválasztását követően a bérbeadó képviseletében a polgármester megküldi az arról szóló értesítést az ajánlattevőnek. A bérbeadó ezzel egyidejűleg értesíti a sikertelen ajánlatot tevőket is.
13. § A bérleti jogviszony megszűnése esetén a bérlőnek a bérlakásból a vele együtt lakó személyekkel együtt ki kell költöznie, azt tisztán, rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban a kezelőnek át kell adnia. Ennek elmulasztása esetén jogcím nélküli lakáshasználóvá válik, és a jogcím nélküli lakáshasználattal érintett időszakra vonatkozóan használati díjfizetési kötelezettség terheli.
6. Bérlőkijelölés szakember hiány enyhítésére
14. § (1) A közérdekű célból, szakemberek biztosítása érdekében bérbe adható lakások nem tartoznak a piaci célból épített lakások körébe.
(2) Bérlőkijelölésre a Mötv. 13. § (1) bekezdése szerinti kötelező önkormányzati feladatok és a Képviselő-testület által önként vállalt feladatok ellátásában részt vevő munkavállalók, közalkalmazottak és köztisztviselők esetében a Képviselő-testület jogosult.
(3) Bérleti szerződés munkaviszony fennállásának időtartamára, valamint a bérlő településen történő lakástulajdon-szerzéséig tartó időtartamra köthető.
(4) A bérleti jogviszony a (2) bekezdés szerinti jogviszony megszűnésétől, valamint tulajdonszerzés napjától számított 30 napon belül megszűnik.
(5) A bérleti díj mérsékléséről egyéb annak indokául szolgáló ok, vagy körülmény esetén, bérlő kérelmére a Képviselő-testület jogosult dönteni. Ebben az esetben a bérleti díj összege a rendeletben foglaltaktól eltérően is meghatározható, annak felülvizsgálatát, a mérséklést megalapozó ok, vagy körülmény fennállását a Képviselő-testület évente köteles felülvizsgálni.
7. Felek jogai és kötelezettségei
15. § (1) Bérbeadó a kezelő útján évente legalább két alkalommal ellenőrzi a lakás rendeltetésszerű használatát, az ellenőrzések alkalmával jogosult a jövedelmi és vagyoni viszonyok, valamint az életvitelszerű ott tartózkodás ellenőrzésére is.
(2) A bérlő a lakást csak a bérbeadó engedélyével alakíthatja át saját költségére.
(3) A bérlő a lakás korszerűsítését a polgármester írásbeli engedélyével végezheti el, előzetes tervek bemutatásával. A korszerűsítés költségeit a bérlő viseli. A bérlő a bérlet megszűnésekor sem jogosult a korszerűsítés költségeinek megtérítésére.
(4) Ha a bérlő a lakást és a lakás berendezéseit a lakás átadásakor nem a rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban adja át, a bérbeadó jogosult a bérlő költségére a munkálatokat elvégeztetni.
(5) A bérlő köteles:
a) a lakbért és a közüzemi díjakat fizetni,
b) a lakás burkolatait, ajtóit, ablakait és berendezéseit karban tartani,
c) tartózkodni az épület és a lakáson belüli berendezések rongálásától,
d) a lakást és az ahhoz tartozó helyiségeket járvány- és közegészségügyi szempontoknak megfelelően, tisztán tartani,
e) a szükséges rovar- és rágcsálóirtást rendszeresen elvégezni,
f) az épületre vonatkozó házirendet betartani,
g) az együttélés alapvető szabályait betartani a szomszédjogok tiszteletben tartásával,
g) tartózkodni a jogtalan víz- és energiavételezéstől,
h) tűrni a bérlemény e rendelet szabályai szerint előírt bérbeadói ellenőrzését,
i) a bérleményt életvitelszerűen lakás céljára használni, ezzel összefüggésben a 2 hónapot meghaladó távollét tényét és a távollét időtartamát a bérbeadó felé írásban bejelenteni,
j) megakadályozni, hogy a lakásban a jogszabályi rendelkezések alapján befogadott és bejelentkezett személyeken túlmenően más személy életvitelszerűen tartózkodjon,
k) az épületben, az épület központi berendezéseiben a bérlő, vagy a vele együttlakó személyek magatartása miatt keletkezett kár esetén a hibát kijavítani, vagy az okozott kárt a bérbeadó részére megtéríteni.
l) félévente a kezelőnek bemutatni a közüzemi díjak rendezettségéről szóló igazolásokat
m) bérlő a bérleti szerződésben jognyilatkozatot tesz, hogy a bérleti jogviszony alatt keletkezett közüzemi díj- és lakbértartozását a bérbeadó a bérlő mindenkori jövedelméből, vagyonából behajthassa.
(6) Az (5) bekezdésben felsorolt kötelezettségek bármelyikének be nem tartása megalapozza a bérbeadó részéről a bérleti jogviszony rendkívüli felmondásának jogát az írásbeli felszólítást követően.
8. Bérbeadói hozzájárulás szabályai
16. § (1) Az önkormányzati lakásba a bérlő házastársán, gyermekén, örökbefogadott gyermekén, mostoha vagy nevelt gyermekén és annak házastársán, jogszerűen befogadott gyermekétől született unokáján, valamint szülőjén kívül más személyt az e rendelet tiltó szabályait is figyelembe véve csak a polgármester írásbeli hozzájárulásával fogadhat be.
(2) A befogadáshoz történő hozzájárulás iránti kérelmet írásban kell előterjeszteni a Polgármesteri Hivatalban.
(3) A kérelemhez csatolni kell:
a) a bérlő nyilatkozatát, hogy a befogadott személyt az önkormányzati lakásba három napon belül bejelenti és ezt a bérbeadó felé igazolja és
b) a befogadott személy arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a bérleti szerződés megszűnésekor az önkormányzati lakást három napon belül elhagyja.
(4) Az önkormányzati lakásba történő befogadást meg kell tagadni, ha a bérlőnek lakbérhátraléka és közüzemi díjhátraléka van. Ennek igazolását a (3) bekezdésben felsoroltakhoz csatolni kell.
(5) Az önkormányzati lakásba történő befogadás megtagadható, ha a lakás szobaszámára és a benne lakó személyek számára tekintettel, a befogadással lényegesen rosszabb körülmények alakulnának ki, illetve ha a befogadott személy lakástulajdonnal rendelkezik.
(6) Amennyiben a bérlakásba történő befogadáshoz bérbeadói hozzájárulás szükséges, a hozzájárulást a bérbeadó írásban, a bérlő és a befogadni kívánt személy közös, írásban benyújtott, indoklásokkal ellátott kérelmére adhatja meg.
(7) A befogadáshoz való bérbeadói hozzájárulás elhelyezési igényt nem keletkeztet.
(8) A bérbeadó a hozzájárulást megtagadhatja, ha
a) a befogadandó személy saját tulajdonú lakással rendelkezik, vagy
b) a lakásban a befogadást követően bejelentett személyek száma lakószobánként meghaladja a 3 főt.
17. § (1) A bérlő a lakásban kedvtelésből tartott állatot – kivételesen – kizárólag a bérbeadó előzetes hozzájárulásával tarthat.
(2) A polgármester a háziállat tartásáról a bérlő írásbeli kérelmére dönt. A bérlőnek a kérelméhez mellékelnie kell a lakóközösség hozzájáruló nyilatkozatát a háziállat tartásához.
9. A lakbér mértéke és fizetése
18. § (1) A lakások, valamint a nem lakáscélú helyiségek bérleti díja a rendelet ... számú mellékéletében kerülnek meghatározásra.
(2) A lakbért, díjat a bérlő előre, tárgy hó 15. napjáig köteles megfizetni pénztári befizetéssel, vagy átutalással a bérleti szerződésben megjelölt számlára.
- A lakbér mértékét közérdekből történő bérlőkijelölés esetén a bérleti díjat e rendelet 1. számú mellékletétől eltérően a Képviselő-testület annak feléig mérsékelheti.
- A költségalapú bérlakásoknál a bérbeadó képviselő-testület az általa biztosított külön szolgáltatásokért a lakbéren felül díjat állapít meg, e rendelet 1. sz. melléklete szerint.
- A bérbeadó által biztosított, a bérlő által megfizetendő külön szolgáltatások:
- tűzoltó berendezések biztosítása és a jogszabályban meghatározott időnkénti felülvizsgálata,
- lépcsőházak és közös helyiségek megvilágítása, karbantartása, érintésvédelem,
- épület biztosítása,
- lakáshoz tartozó zöldterület gondozása, műtárgyak karbantartása,
- gázkazánok éves karbantartási díja,
- kéményseprés díja,
- lakásonként 120 l-es szemétgyűjtő edény ürítési díja.
10. A bérleti jogviszony megszűnése, pénzbeli visszatérítés mértéke
19. § (1) A bérbeadó a bérleti jogviszonyt az Ltv. szabályain túl megszűntetheti akkor is, ha a bérlő a bérleti szerződés tárgyát képező bérlakásban nem életvitelszerűen lakik.
(2) A határozott idejű vagy feltétel bekövetkeztéig szóló bérleti szerződés közös megegyezéssel történő megszűnése esetén a bérlő másik lakásra vagy pénzbeli térítésre nem tarthat igényt.
(3) Bérbeadó az e rendelet hatályba lépését megelőzően kötött, meghatározott közérdeket szolgáló jogviszony tartamára szóló határozott idejű, valamint a hatályba lépést megelőzően kötött határozatlan idejű bérleti szerződésekből származó szerzett jogokat tiszteletben tartja. Az e szerződésekből eredő kötelezettségeket kizárólag a bérleti díj – szerződésben meghatározott módon – történő aktualizálása érdekében változtatja meg.
20. § Az önkormányzati bérlakás albérletbe nem adható.
21. § Amennyiben bérbeadó a bérleti szerződést a lakás átalakítása, korszerűsítése, lebontása céljából mondja fel, cserelakást köteles felajánlani a bérleti jogviszony hátralévő tartamára vonatkozóan.
22. § A lakásbérleti szerződés megszűnése után a lakásban visszamaradó személy – a bérleti jogviszony folytatására az Ltv. alapján jogosult személyek kivételével – másik lakásra nem tarthat igényt.
III. Fejezet
A HELYISÉGBÉRLET SZABÁLYAI
11. A helyiségbérlet létrejötte
23. § (1) A helyiségekre a bérbeadó határozott időtartamú, legfeljebb 5 évre szóló bérleti szerződést köthet.
(2) A helyiség bérleti szerződésének meghosszabbítására vonatkozó igényét a bérlő köteles írásban, a szerződés lejárata előtt legalább 60 nappal benyújtani bérbeadó részére.
(3) A szerződés hosszabbításának feltétele, hogy bérlőnek az önkormányzat felé helyiségbér, közüzemi díj, vagy egyéb díjtartozása nincs.
24. § (1) A bérbeadó köteles a megüresedett helyiségek bérleti jogára pályázatot kiírni, kivéve, ha a helyiség jellege, rendeltetése, vagy valamely jogszabályi előírás folytán az nem bárki számára hasznosítható. Megüresedett helyiségnek minősül az a helyiség is, amelynek bérleti szerződése lejárt, és a bérlő nem kérelmezte a bérleti szerződés meghosszabbítását.
(2) A bérbevételre vonatkozó pályázati kiírásnak tartalmaznia kell:
a) a meghirdetett helyiség címét, alapterületét, felszereltségét, műszaki állapotát,
b) a helyiség rendeltetését,
c) a helyiségben folytatható tevékenységek felsorolását, valamely tevékenység előnyben részesítését, vagy kizárását,
d) a bérleti díj alsó határát, amelyre licitálni lehet,
e) a bérleti jogviszony időtartamát,
f) a helyiség átadásával, karbantartásával, felújításával, a szerződés megszűnésekor a helyiségvisszaadásával kapcsolatos előírásokat,
g) a pályázat benyújtásának módját, helyét és idejét,
h) a helyiség megtekintésének időpontját, és
i) a licittárgyalás időpontját és helyét.
(3) A pályázat meghirdetése az önkormányzat honlapján www.sarosd.hu, a Polgármesteri Hivatal hirdetőtábláján történik. A pályázat benyújtási határidejét úgy kell megállapítani, hogy a kiírás minimum 15 napon keresztül megjelenjen.
(4) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a bérbevételre ajánlatot tevő nevét, lakóhelyét, telefonszámát, gazdasági társaság esetében cégnevet, adószámát, cégjegyzék számát, székhelyét, képviselőjének nevét, címét, telefonszámát,
b) a helyiségben folytatni kívánt tevékenységet és az arra feljogosító engedély másolatát,
c) a pályázatban kiírt szerződéskötési feltételek elfogadását,
d) a pályázat benyújtásának időpontját, a pályázó aláírását.
(5) A pályázathoz csatolni kell magánszemély esetében a vállalkozói igazolvány hiteles másolatát, jogi személy esetében három hónapnál nem régebbi cégkivonatát, ennek hiányában a pályázó nyilatkozatát, hogy a pályázat nyerteséül történő kihirdetése esetén – legkésőbb a szerződéskötés időpontjáig – fenti okiratot benyújtja.
(6) A bérlő kiválasztása a pályázók közül nyilvános pályázati tárgyaláson történik. A pályázati tárgyaláson csak az a pályázó vehet részt, aki a pályázati ajánlatát a bérbeadóhoz az előírt tartalommal és határidőben benyújtotta.
(7) A bérbeadó a pályázati tárgyaláson részt vevő érvényes ajánlattevők közül azt hirdeti ki a pályázat nyertesének, aki a pályázati tárgyaláson a legmagasabb bérleti díjra tett ajánlatot, azonos ajánlatok esetén, aki a szerződéskötéskor egy összegben, a leghosszabb időtartamra vonatkozó bérleti díj megfizetésére tett ajánlatot. Fentiek szerinti azonos ajánlatok esetén az a pályázat nyertese, aki az előnyben részesített tevékenység folytatására tett ajánlatot, ha nincs ilyen pályázó vagy többen tettek ilyen ajánlatot, akkor licitet kell meghirdetni.
(8) Az a pályázó, aki a pályázati tárgyaláson nem vesz részt, és magát nem képviselteti, benyújtott pályázatához képest újabb ajánlatot nem tehet.
(9) Ha a nyertes ajánlattevő a bérbeadásra vonatkozó rendelkezés közlését követő 15 napon belül neki felróható okból nem köt szerződést a bérbeadóval, a szerződés megkötésének jogát elveszti. A polgármester a szerződés megkötése időpontjának határidejét indokolt esetben legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja.
(10) A nyertes ajánlattevő kiesése esetén sorrendben a legkedvezőbb ajánlatot tevők – eredeti ajánlatuk fenntartása mellett - a (9) bekezdésben meghatározott feltételekkel köthetnek a helyiségre szerződést.
(11) A nyertes ajánlattevő 2 havi bérleti díjnak megfelelő kauciót köteles megfizetni, melynek tényét a szerződés aláírásakor hitelt érdemlően bizonyítania kell.
(12) Az (1) bekezdés szerinti versenytárgyaláson a licit induló összege a Képviselő-testület által megállapított díjtétel.
25. § Amennyiben a Képviselő-testület tudomására jut, hogy a bérelt helyiséget jogszabályok által tiltott célra használják, a bérleti szerződést a bérbeadó azonnali hatállyal felmondhatja.
26. § Garázs helyiségre bérleti szerződést csak olyan természetes személlyel vagy Sárosd közigazgatási területére bejegyzett jogi személlyel lehet kötni, aki vagy amely a szerződés megkötésére szóló ajánlatának benyújtásával egyidejűleg, - beleértve a versenytárgyalást is – igazolta a bérbeadónak, hogy saját tulajdonú személygépkocsival rendelkezik.
27. § (1) A Képviselő-testület a 23. §-ban és a 24. §-ban foglaltaktól eltérő feltételek mellett is köthet szerződést, és dönthet a kedvezményes áron történő bérbeadásról, amennyiben ezt rendkívüli helyzet, életviszony, vagy önkormányzati érdek indokolja.
(2) Nem kötelező a versenytárgyalás meghirdetése, ha az önkormányzat kötelezően ellátandó feladatai körébe tartozó tevékenység céljára vagy közérdekű célra adja bérbe a helyiséget.
(3) A (2) bekezdés szerinti tevékenység, vagy közérdekű cél érdekében térítésmentesen használatba adott önkormányzati ingatlanok felsorolását a függelék tartalmazza.
12. A felek jogai és kötelezettségei
28. § (1) A bérbeadó írásban megállapodhat a bérlővel abban, hogy a helyiséget a bérlő teszi rendeltetésszerű használatra alkalmassá, vagy egyébként előzetes bérbeadói engedéllyel a tulajdonos helyett végez, vagy végeztet felújítási munkát. Ez esetben a bérlő javára a hitelt érdemlően igazolt költségek 50 %-nak erejéig bérbeszámítási jog biztosítható, feltéve, ha az átalakítás költségeit a felek előzetesen egyeztették.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bérbeszámításnál a bérlő a helyiség bérleti díját csökkentett mértékben fizeti meg, amíg a költségei beszámításra nem kerülnek. A bérbeszámítás havi egyenlő részletekben, a havi bérleti díj 50 %-nak erejéig érvényesíthető.
29. § A bérbeadó nem biztosíthat bérbeszámítást a bérlőnek az alábbi munkák elvégzése címén:
a) a helyiség festése,
b) helyiség átalakítása, kialakítása a bérlő tevékenysége érdekében,
c) a bérlő kizárólagos használatában lévő központi berendezések karbantartása,
d) a helyiségnek az épület szerkezetét nem érintő kialakítása, berendezése a bérlő
tevékenységéhez szükséges mértékben,
e) a helyiség állagának fenntartása, megóvása érdekében szükséges munkálatok.
30. § (1) A bérbeadó a helyiséget a pályázati kiírásban megjelölt állapotban és felszereltséggel, leltár alapján köteles a bérlőnek átadni.
(2) A bérlő nem követelheti, hogy a bérbeadó a helyiséget a pályázatban megjelölt használatnak vagy tevékenységnek megfelelő módon kialakítsa, felszerelje vagy berendezze.
31. § A bérlő saját költségén köteles gondoskodni:
a) a helyiség burkolatainak felújításáról, pótlásáról, vagy cseréjéről,
b) a helyiséghez tartozó üzlethomlokzat, kirakatszekrény, védő vagy előtető, ernyős szerkezet, biztonsági berendezések karbantartásáról,
c) a helyiségben folytatott tevékenység körében felmerülő felújításról, pótlásról vagy cseréről,
d) az épület olyan központi berendezéseinek karbantartásáról, amelyeket a bérlő kizárólagosan használ, vagy tart üzemben,
e) az épület, továbbá a közös használatra szolgáló helyiségek és területek tisztításáról, megvilágításáról, a nem háztartási hulladék elszállításáról, amely a bérlő tevékenységével függ össze.
32. § (1) Helyiségre bérlőtársi szerződés nem köthető, kivéve, ha:
a) a helyiségben a bérlő házastársa kiskereskedelmi vagy javító-szolgáltató tevékenységet kíván folytatni, vagy
b) ha a helyiség egy része a bérlő számára feleslegessé vált, és a helyiségrész önálló bérleményként nem hasznosítható, ebben az esetben más személlyel is.
(2) A bérlőtársi szerződés megkötésének feltétele a bérbeadó előzetes hozzájárulása, valamint a bérlőtársak bérleti díj, és közüzemi díjak fizetésére vállalt egyetemleges felelőssége.
33. § A helyiség albérletbe nem adható.
IV. Fejezet
AZ ÖNKORMÁNYZATI TULAJDONÚ LAKÁSOK, HELYISÉGEK
ELIDEGENÍTÉSE
34. § (1) A megüresedett, és elővásárlási joggal nem érintett önkormányzati bérlakást és nem lakás céljára szolgáló helyiséget bruttó 5 millió forint felett versenytárgyalás útján kell értékesíteni.
(2) Az induló árat a Képviselő-testület állapítja meg a hivatalos ingatlanforgalmi értékbecsléssel megállapított beköltözhető forgalmi érték alapján. Az ingatlan a vételár egyösszegű megfizetése mellett idegeníthető el.
V. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
35. § (1) A rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az önkormányzati bérlakásokról szóló 4/2004.(XII.17.) önkormányzati rendelet.
Sárosd, 2016. szeptember 12.
Dunkl Gergely Dr. Varjú Mihály
polgármester jegyző
Kihirdetési záradék:
A rendeletet kihirdettem.
Sárosd, 2016. szeptember 12.
Dr. Varjú Mihály
jegyző
- sz. melléklet
A piaci alapon kiadható önkormányzati bérlakások a 2004-ben épített 12 lakásos bérlakás tömbben találhatók, Sárosd, Béke tér 1. szám alatt.