Pereszteg Község Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2012 (IX.18.) önkormányzati rendelete
Pereszteg község helyi építési szabályzatáról és a község szabályozási rendjéről
Hatályos: 2013. 01. 01- 2016. 07. 14Pereszteg Község Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2012 (IX.18.) önkormányzati rendelete
Pereszteg község helyi építési szabályzatáról és a község szabályozási rendjéről
2013-01-01-tól 2016-07-14-ig
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A rendelet hatálya és alkalmazása
1. §
- A rendelet hatálya Pereszteg község közigazgatási területére terjed ki.
- Az (1) bekezdésében meghatározott területen területet felhasználni, telket alakítani, építményt, építményrészt, épület-együttest építeni, átalakítani, bővíteni, felújítani, helyreállítani, korszerűsíteni, lebontani, a rendeltetését megváltoztatni (a továbbiakban: építési munkát végezni), és ezekre hatósági engedélyt adni, az Országos Településrendezési és Építési Követelményeket tartalmazó 253/1997. (XII. 20.) kormányrendelet és mellékletei (továbbiakban: OTÉK) és az egyéb általános érvényű jogszabályi és hatósági előírások, valamint jelen rendelet és szabályozási tervi rendelkezései szerint lehet.
Telekalakítás és az építés általános szabályai
2. §
- Épület a közterületek kivételével csak építési telken helyezhető el.
- Telekalakítás során az érintett telkek mindegyikének, járműközlekedésre alkalmas közterülethez, vagy önálló helyrajzi számon útként nyilvántartott magánúthoz kell csatlakoznia, méreteiknek pedig meg kell felelnie a vonatkozó övezeti előírásoknak.
- Tömbbelső feltárás a Szabályozási Terven e célra megjelölt területeken lehetséges. A tömbbelső feltárással érintett tömbben az alábbiak szerint kell eljárni:
- Telekalakítási engedélyt csak a tömbbelső teljes területére készülő telekalakítási terv alapján lehet kiadni.
- A telekalakítás végrehajtásáig az érintett telkeknek a tömbbelső feltárásra kijelölt területét úgy kell hasznosítani, mintha kötelező zöldfelületként lenne kijelölve, valamint e terület a telek beépítésénélfigyelmen kívül hagyandó.
- Ahol az építés feltételei terület-előkészítés, az e rendeletben meghatározott mértékű előközművesítés hiánya miatt nem biztosítottak, építési engedély csak a szükséges teendők elvégzése után, az építési feltételek rendelkezésre álltát követően adható meg.
- Az előírt közművek és utak létesítéséről az önkormányzat, vagy a telektulajdonosok gondoskodnak. Közforgalomnak átadott magánterület esetében a közforgalom számára megnyitás tényét a tulajdoni lapra rá kell vezetni.
Kerítés létesítésének szabályai
3. §
- A község igazgatási területén ahol a szabályozási terv új szabályozási vonalat jelöl, ott a közterület felőli kerítést az új szabályozási vonalon kell elhelyezni
- A kerítés kialakítására vonatkozó előírások beépítésre szánt területen:
- A telek közterületi vonalán 1,2 – 1,8m magassággal hagyományos tömör , vagy áttört kerítés létesíthető. Áttört kerítéshez annak magasságán belül legfeljebb 60 cm magas tömör lábazat készíthető.
Területfelhasználás
4. §
- A szabályozási tervlap az alábbi terület-felhasználási egységeket különbözteti meg:
- A beépítésre szánt területen az építési használat általános jellege szerint:
- lakó-,
- vegyes
- gazdasági és
- különleges területet.
- A beépítésre nem szánt területen:
- közlekedési és közmű-,
- zöld-,
- erdő-,
- mezőgazdasági,
- vízgazdálkodási,
- természetközeli és
- különleges beépítésre nem szánt területet.
II. BEÉPÍTÉSRE SZÁNT TERÜLETEK
Lakóterületek általános előírásai
5. §
- A lakóterület elsősorban lakóépületek elhelyezésére szolgál.
- A lakóterületen csak az alábbi funkciójú építmények építhetők
- lakóépület
- kereskedelmi, szolgáltató, vendéglátó épület
- szálláshely szolgáltató épület,
- kézműipari építmény,
- helyi igazgatási, egyházi, oktatási, egészségügyi, szociális épület,
- sportépítmény és
- üzemanyagtöltő.
- Mező- és erdőgazdasági építmény a lakóépület egyidejű elhelyezésével, az egyes építési övezetek külön előírásainak figyelembevételével építhető.
- Az Lf-K1 és Lf-K2 jelű építési övezeti előírásoktól helyi igazgatási, egyházi, oktatási, egészségügyi, és szociális épület építése esetén az alábbiak szerint lehet eltérni:
-a megengedett legnagyobb beépítettség 35% lehet
-a megengedett legnagyobb építménymagasság 6,0m
-egy telken legfeljebb 3 épület helyezhető el
-új épület szabadonálló beépítési móddal is építhető. - Az eltérő beépítés feltételeit elvi építési engedélyezési eljárás keretében kell tisztázni.
- A lakóterületet részleges közművel kell ellátni azzal a megkötéssel, hogy a vezetékes szennyvízhálózatra való rákötést is biztosítani kell. Átmeneti időszakban zárt szennyvíztároló létesíthető, de a szennyvíztisztító bővítésének elkészülte után a hálózatra rá kell kötni. A közműpótló műtárgy helyét úgy kell megválasztani, hogy a későbbiekben ne akadályozza a csatornára való rákötést.
- Az épületek tetőhéjazata hagyományos cserép színű kiselemekből álló anyagból készülhet.
- A falusias lakóterület építési övezeteinek zajövezeti besorolása1: 2
- A megengedhető legnagyobb szintterület sűrűség 0,5.
- Pereszteg község lakóterületei sajátos építési használatuk szerint falusiasak és kertvárosias[1]ak
A kialakult falusias lakóterület és építési övezetei
6. §
- A kialakult lakóterületek karakterbeli különbségük szerint az alábbi egységekre tagozódnak:
- A régi térképek alapján körülhatárolható községmag területen lévő telkek építési övezeteit (Lf-K1) jel különbözteti meg.
- A kialakult általános jellegű építési övezetek (Lf-K2) jelűek.
- A kialakult lakóterület általános szabályai:
- A 10m-nél keskenyebb telkek nem építhetők be. Az ilyen telken már meglévő épület az építménymagasság és a beépítettség növelése nélkül felújítható, ha tűz-, és egyéb biztonsági feltételeknek megfeleltethetők, azonos föld feletti építészeti jellemzőkkel újraépíthetők.
- Az előkert mérete foghíjbeépítés és újraépítés esetén az érintett utcaszakaszon kialakult állapothoz igazodó kell legyen.
- A
jelű kialakult építési övezet előírásai:
- A telekalakítás szabályai:
Telekalakításkor a keletkező új telkek:
- szélessége legalább/legfeljebb 14,0m/30,0m,
- mélysége legalább 40,0m kell legyen,
- maradvány nyeles telek újonnan nem keletkezhet.
- A beépítési mód oldalhatáron álló, a csurgótávolság elhagyása megengedett. A saroktelkek és a 25,0m-nél szélesebb telkek szabadonállóan is beépíthetők.
- A beépítettség legnagyobb mértéke 30%.
- Terepszint alatti építmény a telekterület 30%-áig építhető, de a külső lejárat nem létesíthető az utcai homlokzaton.
- Az övezet telkei a hagyományos pajtasorig, ennek hiányában 40m mélységig építhetők be. Az azon túl fennmaradó terület házikertként vagy zölfelületként tartandó fenn.
- A legnagyobb építménymagasság foghíj beépítésekor nem haladhatja meg sem a szomszédos épületek legnagyobb építménymagasságát, sem az érintett utcaszakasz átlagos építménymagasságát.
- Új magastető létesítése, magastető átalakítása esetén a tetőzet magassága ne nyúljon az utcavonalon, vagy az épület közvetlen környezetében álló épületek gerincvonala fölé, hajlásszöge-megközelítőleg-legyen azonos a környező épületek tetősíkjának hajlásszögével.
- Az utcai homlokzat megengedett legnagyobb szélessége 15,0m.
- Az alkalmazott homlokzati szerkezetek hagyományos külső megjelenésű anyagokból készüljenek. A homlokzat élénk, hivalkodó színezése nem engedhető meg.
- Tetőfelépítmény legfeljebb a tetőfelület 20%-án létesíthető
- Az oldalkert legkisebb mérete 14,0m telekszélességig 4,0m, azon felül 6,0m kell legyen.
- A zöldfelület megengedett legkisebb mértéke a telekterület 60 %-a lehet.
- Az építési övezetben telkenként legfeljebb 2 lakás létesíthető.
- A
jelű kialakult építési övezet előírásai:
- A telekalakítás szabályai:
- Telekalakításkor a keletkező új telkek:
- szélessége legalább/legfeljebb 14,0m/30,0m,
- mélysége legalább 30,0m kell legyen,
- A beépítési mód oldalhatáron álló, a csurgótávolság elhagyása megengedett. A saroktelkek és a 25,0m-nél szélesebb telkek szabadonállóan is beépíthetők.A meglévő ikres és zártsorú beépítések a továbbiakban is fenntarthatók.
- A beépítettség legnagyobb mértéke 30% .
- A terepszint alatti beépítés legfeljebb 30%lehet.
- A megengedett legnagyobb építménymagasság 6,0m.
- A zöldfelület megengedett legkisebb mértéke a telekterület 60 %-a .
- Az építési övezetben telkenként legfeljebb 2 lakás létesíthető.
Tervezett lakóterület építési övezete
7. §
- Az
jelű építési övezet előírásai:
- A telekalakítás szabályai:
- A kialakítható legkisebb telek
- területe: 600,0m2
- szélessége legalább/legfeljebb 12,0m/25,0m
- mélysége: 40,0m lehet.
- A beépítési mód oldalhatáron álló. A saroktelkek és a 25,0m-nél szélesebb telkek szabadonállóan is beépíthetők.
- A beépítettség legnagyobb mértéke 25% lehet.
- A terepszint alatti beépítés mértéke legfeljebb 25% lehet.
- A telekterület 60%-át zöldfelületként kell fenntartani.
- A megengedett legnagyobb építménymagasság 6,0m.
- Egy telken egy lakás építhető.
- Az
jelű építési övezet előírásai:
- A telekalakítás szabályai:
- A kialakítható legkisebb telek
- területe: 450,0m2
- mélysége: 25,0m lehet.
- A beépítési mód szabadon álló. Az övezet telkein a szükséges funkciókat egy épülettömbben kell elhelyezni.
- A beépítettség legnagyobb mértéke 30% lehet.
- A terepszint alatti beépítés mértéke legfeljebb 30% lehet.
- A telekterület 60%-át zöldfelületként kell fenntartani.
- A megengedett legnagyobb építménymagasság 4,5m.
- Egy telken egy lakás építhető.
Kertvárosias lakóterület és építési övezete
8. §
- A kertvárosias lakóterületen elhelyezhető:
-legfeljebb kétlakásos lakóépület
-a helyi lakosság ellátását szolgáló kereskedelmi, szolgáltató, vendéglátó épület
-a terület rendeltetésszerű használatát nem zavaró hatású kézműipari épület.
- A megengedett legnagyobb szintterület sűrűség 0,6.
- A
jelű kertvárosias karakterű építési övezet előírásai:
- A telekalakítás szabályai:
- A kialakítható legkisebb telek
- területe: 600,0m2
- szélessége: 16,0m
- mélysége: 35,0m
- A beépítési mód szabadon álló.
- A beépítettség legnagyobb mértéke 25% lehet.
- A terepszint alatti beépítés mértéke legfeljebb 25% lehet.
- A telekterület 60%-át zöldfelületként kell fenntartani.
- A megengedett legnagyobb építménymagasság 6,0m.
Vegyes területek általános előírásai
9. §
- A településközpont vegyes területen elhelyezhető:
- lakóépület,
- igazgatási épület,
- kereskedelmi, szolgáltató, vendéglátó, szálláshely szolgáltató épület,
- egyéb közösségi szórakoztató épület
egyházi, oktatási, egészségügyi, szociális épület
- nem zavaró hatású egyéb gazdasági építmény.
- Az építési övezetet teljes közművel el kell látni.
- A településközpont vegyes terület építési övezeteinek zajövezeti besorolása1: 3.
- A megengedett legnagyobb szintterület sűrűség 2,0.
- A létesítmények működéséhez előírt számú gépkocsiparkolót telken belül kell elhelyezni.
Településközpont vegyes terület építési övezetei
10. §
A jelű, kialakult településközpont vegyes építési övezet előírásai:
- A telekalakítás szabályai:
- a kialakítható legkisebb telek területe 550,0m2 lehet,
- nyeles telek újonnan nem alakítható ki
- A beépítési mód oldalhatáron álló, kivételt képeznek a saroktelkek és a 20,0m - nél szélesebb telkek, ahol a szabadonálló beépítés is megengedhető.
- A beépítettség legnagyobb mértéke 50% lehet,
- A megengedett legnagyobb építménymagasság 5,0m.
- A zöldterület aránya legalább a telekmérethez viszonyított 30% kell legyen.
- Az előkert méretét a szomszédos telkeken kialakult állapotnak megfelelően az építési hatóság állapítja meg.
A jelű településközpont vegyes építési övezet előírásai:
- A telekalakítás szabályai:
- a kialakítható legkisebb telek területe 300,0m2 lehet,
- A beépítési mód oldalhatáron álló.
- A beépítettség legnagyobb mértéke 50% lehet,
- A megengedett legnagyobb építménymagasság 4,5m.
- A zöldterület aránya legalább a telekmérethez viszonyított 30% kell legyen.
- Az előkert mérete 6,0m.
A jelű településközpont vegyes építési övezet előírásai:
- a kialakítható legkisebb telek területe 550,0m2 lehet.
- A beépítési mód a szomszédos telkek beépítési módjához igazodóan oldalhatáron álló vagy zártsorú.
- A beépítettség legnagyobb mértéke 50% lehet,
- A megengedett legnagyobb építménymagasság 6,0m.
- A zöldterület legkisebb mértéke a telekmérethez viszonyított 30%.
- Az előkert méretét a szomszédos telkeken kialakult állapotnak megfelelően az építési hatóság állapítja meg.
Gazdasági terület
11. §
- Pereszteg területén sajátos építési használata szerint a Szabályozási Terv kereskedelmi szolgáltató és ipari gazdasági területeket határol körül.
- A belterületen lévő, vagy belterülethez csatlakozóan kijelölt gazdasági területeket részleges közművel kell ellátni azzal a megkötéssel, hogy a vezetékes szennyvízhálózatra való rákötést is biztosítani kell. Átmeneti időszakban zárt szennyvíztároló létesíthető, de a szennyvíztisztító bővítésének elkészülte után a hálózatra rá kell kötni. A közműpótló műtárgy helyét úgy kell megválasztani, hogy a későbbiekben ne akadályozza a csatornára való rákötést.
- A külterületen lévő gazdasági területek közművesítéséről e rendelet 12.§. (3) pontja rendelkezik.
- A gazdasági területek építési övezeteinek zajövezeti besorolása:[2] 4.
- A létesítmények működéséhez szükséges előírt számú gépkocsiparkolót és rakodóhelyeket telken belül kell elhelyezni.
Kereskedelmi, szolgáltató terület és építési övezete
12. §
- A kereskedelmi, szolgáltató területen elhelyezhető:
- mindenfajta, nem jelentős zavaró hatású gazdasági tevékenységi célú épület,
- a gazdasági tevékenységi célú épületen belül a tulajdonos, a használó és a személyzet számára szolgáló lakások,
- igazgatási
- és egyéb irodaépület,valamint
- üzemanyagtöltő.
- A közművesítésről e rendelet 12.§. (3) pontja rendelkezik.
- A megengedett legnagyobb szintterület sűrűség 0,8.
- A
jelű építési övezet előírásai:
- A kialakítható telek legkisebb területe 1500m2.
- A másodrendű főút mellett fekvő építési övezetek területéről a főútra csak egyetlen, a közlekedési hatóság által engedélyezett helyen kijelölt közvetlen telekcsatlakozás létesíthető.
- A 84 sz. főút melletti építési övezetekben az (1) bekezdésben felsoroltakon túl a közlekedést kiszolgáló vendéglátó és szállásépület is elhelyezhető.
- A beépítési mód szabadonálló. A meglévő oldalhatáron álló beépítés megtartható, szükség szerint felújítható és legfeljebb jelenlegi alapterülete 20%-ával bővíthető.
- A beépítettség legnagyobb mértéke 50% lehet.
- A zöldfelület arány legalább a telekterület 20%-a kell legyen.
- A megengedett legnagyobb építménymagasság 6,0m.
- Az előkert legkisebb mérete 8,00m, amelyen belül portaépület és árnyékolt közlekedési eszköz tároló elhelyezhető.
- Az oldal-, és hátsókert mérete az övezetben megengedett legnagyobb építménymagasság kell legyen.
- A
jelű építési övezet előírásai :
- A kialakítható telek legkisebb területe 1200m2.
- A beépítési mód szabadonálló.
- A beépítettség legnagyobb mértéke 50% lehet.
- A zöldfelület arány legalább a telekterület 20%-a kell legyen.
- A megengedett legnagyobb építménymagasság6,0m.
- Az előkert legkisebb mérete 8,00m, amelyen belül fásított személygépkocsi parkoló, portaépület és árnyékolt közlekedési eszköz tároló elhelyezhető.
- Az oldal-, és hátsókert mérete az övezetben megengedett legnagyobb építménymagasság kell legyen.
Az egyéb ipari terület és építési övezetei
13. §
- Az egyéb ipari területek általános előírásai
- Az egyéb ipari területen nem jelentős mértékű zavaró hatású, a szolgáltatóipar, feldolgozóipar és a raktározás tárgykörébe tartozó tevékenységek létesítményei helyezhetők el. A területen lakás nem építhető.
- A megengedett legnagyobb szintterület sűrűség 1,5
- Közlekedésfejlesztés szabályai:
A 85. sz. főút mellett fekvő kereskedelmi gazdasági területek telkei csak szervizúton keresztül közelíthetők meg. A szervízútról a főútra a szabályozási terven jelölt helyeken létesíthető csatlakozás.
A belső feltáró utak legkisebb szélessége 15,0m lehet.
Az egyes építési övezetekben meghatározott méretű előkerten belül fásított gépkocsiparkoló elhelyezhető.
- Az egyéb ipari terület és a lakóterület határán a Szabályozási terven ültetési kötelezettséggel jelölt többszintes növényzetből álló sáv ültetendő. A létesítmény használatbavételi engedélye csak ennek megléte esetén adható ki.
- Egy telken belül a létesítendő épület bruttó alapterületének 15%-a, ha a technológia megköveteli az övezetben előírt legnagyobb építménymagasságnál magasabb is lehet, de ez esetben elvi építési engedély benyújtása kötelező.
- A
jelű építési övezet előírásai:
- A telekalakítás szabályai:
a kialakítható legkisebb
telekterület 1500,0m
telekszélesség 25,0m
telekmélység 45,0m
- A beépítés szabályai
beépítési mód szabadonálló
megengedett legnagyobb beépítettség 50,0%
megengedett legnagyobb építménymagasság 7,50m
kialakítandó zöldfelület minimuma 25,0%
az építési hely határa:
előkert 5,0m
hátsókert 10,0m
oldalkert 3,0m
- A meglévő oldal és hátsó telekhatáron lévő épületek megtarthatók, felújíthatók és szükség esetén amennyiben egyéb jogszabályoknak is megfeleltethetők, alapterületük 10%-ával bővíthetők.
- A
jelű építési övezet előírásai:
- A telekalakítás szabályai:
a kialakítható legkisebb
telekszélesség 30,0m
telekmélység 50,0m
telekterület 3000,0m - A beépítés szabályai
beépítési mód szabadonálló
megengedett legnagyobb
beépítettség 40,0%
kialakítandó zöldfelület minimuma 30,0%
megengedett legnagyobb
építménymagasság 10,0m
az építési hely határa:
előkert 10,0m
hátsókert 10,0m
oldalkert 3,0m
- A telekalakítás szabályai:
Különleges terület
14. §
- A Szabályozási Terv az alábbi különleges területeket különbözteti meg:
- A Kr jelű építési övezet a peresztegi (395hrsz.) és a sopronszécsényi (698hrsz.) római katolikus templom területére terjed ki, amely elsősorban egyházi, szakrális funkciót szolgál. Az övezetben további épület nem, csak az alaprendeltetésnek megfelelő, ahhoz kapcsolódó, vagy a községtörténet jelentős eseményeinek emléket állító építmény helyezhető el.
- A Ksp jelű építési övezet a községi sportpálya (245 hrsz.) területére terjed ki. Az övezetben csak a sportoláshoz szükséges építmények helyezhetők el legfeljebb 1%-os beépítettségig. A megengedett legnagyobbépítménymagasság 4,0 m.
- A KL jelű külterületen lévő lakott major (volt határőrlaktanya) területére kiterjedő építési övezet előírásai:
- Elhelyezhető épületek (funkció alapján) csak az alábbiak:
- lótenyésztést szolgáló állattartó és az ahhoz szükséges épületek
- lakások
- szálláshelyek
- Beépítés részletes előírásai:
- kialakítható legkisebb telekterület: 3000,0m2
- legnagyobb beépítettség: 10,0%
- legnagyobb építménymagasság: 9,0m
- beépítési mód: szabadonálló
- előkert mérete legalább 20,0m
Az előkertben portaépület és árnyékolt közlekedési eszköz tároló elhelyezhető. - zöldfelületi arány legalább: 80,0%
- A közművesítést a rendelet 12.§.(3) bekezdése szabályozza.
III. BEÉPÍTÉSRE NEM SZÁNT TERÜLETEK
Közlekedési terület
15. §
- A község területén közlekedési célra területet felhasználni, közlekedési létesítményt elhelyezni csak az OTÉK, a hatályos jogszabályok, valamint a jelen rendelet előírásai szerint szabad.
- A közutak és a közterületek számára a szabályozási terven meghatározott területet biztosítani kell.
- A szabályozási szélességen belül csak a közút létesítményei, berendezései és közművek létesíthetők, illetve növényzet telepíthető.
- Közúthálózat elemeinek kategorizálása, építési szélességek
Út neve, hrsz | Települési kategória | Közúti kategória | Kezelő | Jelenlegi szélesség | Szabályozási szélesség | Védőtávolság Megjegyzés | |
1 | 84. sz. főút | II. rendű főút | K.IV.A | Magyar állam | 15-30 | 40 | 100-100 m |
2 | 85. sz. főút átkelési szakasz | II. rendű főút | B.IV.C.B | Magyar állam | 12-30 | 12-30 | - |
3 | 85. sz. főút külterületi szakasz | II. rendű főút | K.IV.A | Magyar állam | 20-30 | 40 | 100-100 m |
4 | M85 | autóút | K.II.A. | Magyar állam | - | 30-70 | tervezett 100-100 m |
5 | 85 sz. főúti rákötés | II. rendű főút | K.IV.A | Magyar állam | - | 40 | tervezett 100-100 m |
6 | 8629 j. ök út átkelési szakasz | összekötő út | B.V.c.B | Magyar állam | 15-35 | 15-35 | - |
7 | 8629 j. ök út átkelési szakasz | összekötő út | K.V.A. | Magyar állam | 15-35 | 30 | 50-50m |
8 | Pereszteg- Nagylozs községközi út | községközi út | K.VI.A | önkorm | 7-12 | 16 | - |
9 | Pereszteg- Nagycenk községközi út | községközi út | K.VI.A | önkorm | 6-12 | 16 | - |
10 | Pereszteg-Hidegség községközi út | községközi út | K.VI.A | önkorm | 6-10 | 16 | |
11 | Petőfi Sándor utca 331/2, 849 | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 11-27 | 11-27 | |
12 | Kis utca | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 9,5-11 | 11,5-18 | |
13 | Sport utca 233 | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 9-15 | 9-15 | |
14 | Kántor köz 213 | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 10-12 | 10-12 | |
15 | Ady Endre utca 162 | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 20 | 20 | |
16 | Szabadság utca 134, 26 | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 14-15 | 14-15 | |
17 | Mező utca 105, 106/2,106/3 | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 14-15 | 14-15 | |
18 | Napsugár utca 1/14, 1/15 | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 12-25 | 12-25 | |
19 | Nyárfa utca 1/32 | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 12 | 12 | |
20 | Csörgető utca 1/16 | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 12 | 12 | |
21 | Patak utca 1/50 | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 14-15 | 14-15 | |
22 | 711 út | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 2-3 | 2-3 | |
23 | 718 út | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 4-7 | 4-7 | |
24 | KI – 1 jelű út Mező utca – Napsugár utca közötti átkötés | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 16,0 | tervezett | |
25 | KI – 2 jelű út a Malomárok nyomvonalán | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 15,0 | tervezett | |
26 | KI – 3 jelű út tömbfeltáró út Sopronszécsény | kiszolgáló út | B.VI.d | önkorm | 14-16 | tervezett |
- Az országos közutak beépítésre nem szánt területen lévő szakaszai mentén az út tengelyétől számított alábbi védősávokat kell biztosítani:
- autóút és főút mentén: 100,0 – 100,0 m,
- országos mellékút mentén 50,0 – 50,0 m.
A védősávon belül létesítmény csak az út kezelőjének hozzájárulásával, külön jogszabályokban előírt feltételek szerint helyezhető el.
- Vasútvonalra (KÖk) vonatkozó előírások:
- A Harka -Szombathely és a Győr-Sopron-országhatár vasútvonal építési szélessége a jelenlegi telekhatár, de legalább 20,0 m.
- Országos közforgalmú vasút mentén a szélső vágánytól számított 50,0 m-es védőtávolságot kell figyelembe venni, amelyen belül építmény csak az üzemeltető hozzájárulásával, külön jogszabályokban előírt feltételek szerint helyezhető el.
Közműterületek és létesítmények
16. §
- A meglévő és a tervezett közcélú vízellátás, vízelvezetés (szenny- és csapadékvíz), energiaellátás (villamosenergia ellátás, földgázellátás), valamint a hírközlés hálózatai és létesítményei, továbbá azok ágazati előírások szerinti biztonsági övezeteik számára közműterületen, vagy közterületen kell helyet biztosítani. Ettől eltérő esetben – ha azt egyéb ágazati előírás nem tiltja – a közművek és biztonsági övezetük helyigényét szolgalmi jogi bejegyzéssel kell fenntartani.
- A település beépített, illetve beépítésre szánt területén épület építésére építési engedély csak akkor adható, ha az egyes területfelhasználási egységeknél előírt közművesítettség rendelkezésre áll.
- A település beépítésre nem szánt területén elhelyezhető építményben keletkező szennyvizeket ha:
- A napi keletkező szennyvíz mennyisége nem haladja meg a 3m3-t, a közcsatorna hálózathoz csatlakozni 100m-en belül nem tud, akkor a térség közcsatorna hálózatának kiépítéséig a szennyvizeket szigorúan – ellenőrzötten – zárt szennyvízgyűjtő medencébe kell összegyűjteni és szippantó kocsival a kijelölt ürítőhelyre szállítani. Ha a közcsatorna kiépítése a beépítésre nem szánt területet 100m távolságra megközelíti, akkor az érintett ingatlanokat kötelezni kell a közcsatornára való rákötésre.
- A napi keletkező szennyvíz mennyisége meghaladja a 3m3-t, a közcsatorna hálózathoz csatlakozni 200m-en belül nem tud, a befogadó rendelkezésre áll, és egyéb előírások nem tiltják, az illetékes hatóságok hozzájárulásával a keletkező szennyvizek tisztítására engedélyezhető helyi szennyvíztisztító kisberendezés. A kisberendezés védőtávolsága nem nyúlhat túl az engedélyezés ingatlanán.
- Ha a keletkező szennyvíz mennyisége meghaladja a napi 3m3-t, de a szennyvíztisztító kisberendezés létesítése nem engedélyezhető, ki kell építeni a közcsatorna csatlakozást Ennek hiányában építési engedély nem adható.
- Közművezetékek, járulékos közműlétesítmények elhelyezésénél a községképi megjelenésre, esztétikai követelmények betartására is figyelemmel kell lenni.
- A telken belül tervezett gáznyomás-szabályozók az épületek utcai homlokzatára nem helyezhetők el. A berendezés a telkek előterében, udvarán, vagy az épület alárendeltebb homlokzatára szerelhetőek.
- A földgázvezetéket közterületen és telken belül is csak föld alatti elhelyezéssel szabad kivitelezni (épület homlokfalára földgázvezeték nem szerelhető.)
- A gázszállító vezeték védőtávolsága 9,0 – 9,0 m, amelyen belül mindennemű építési tevékenység az üzemeltető engedélyével végezhető.
- Területgazdálkodási okokból, valamint az utca fásítási lehetőségének a biztosítására a villamosenergia elosztási, a közvilágítási és a távközlési szabadvezetéket közös egyoldali oszlopsorra kell fektetni, amelyre egyben a közvilágítást szolgáló lámpafejek is elhelyezhetőek.
- Új közvilágítási hálózat létesítésekor, meglévő közvilágítási hálózat rekonstrukciója során csak energiatakarékos lámpatestek elhelyezése engedélyezhető.
- Föld feletti szigetelt nagy- és kisfeszültségű vezeték biztonsági övezete minden irányban a vezeték szélső pontjától mért 0,5 m távolság. A biztonsági övezeten belül mindennemű tevékenység az üzemeltető engedélyével és előírásai szerint végezhető.
- Közszolgálati hírközlési antennák, illetve azok tartószerkezete csak építési engedéllyel helyezhetők el. Hírközlési antennák telepítéséhez az engedély kiadásának feltétele, hogy előzetesen az önkormányzattal egyeztetett helykijelölés történjen.
Zöldterületek
17. §
- A Szabályozási Terv sajátos funkciója alapján közparkot határol körül.
- Közpark Zkp jelű övezetben csak pihenőhelyek, emlékművek, szobrok helyezhetőek el, épület nem építhető.
- A település közterületi zöldfelületeinek védelmében:
- A kivágott, elhalt, továbbá engedély nélkül eltávolított növényzet pótlásáról jellegüknek és értéküknek megfelelően, leglaább az 1m magasságban mért törzsátmérő mértékig kell a növényzet kivágójának gondoskodnia. Ha a fa kivágására építéssel összefüggésben került sor, akkor a visszapótlás helyét, módját, a kiültetendő növény fajtáját az építési engedélyezési terv részeként meg kell határozni.
- A visszapótlásra kerülő növényállomány fajtáját (pl.: a térségben honos fajok alkalmazásának előnyben részesítése), a telepítés helyét és idejét az építési hatóság meghatározhatja.
Erdőterület
18. §
- A közigazgatási területen található erdőterületek rendeltetésük szerint védelmi(Ev)i gazdasági(Eg) és turisztikai erdők(Et).
- A védelmi erdő lehet védő (Ev1) és védett(Ev2).
- Az Ev1 jelű véderdők a természeti környezet, a létesítmények védelmét vagy egyéb védelmi célokat szolgálnak. Sajátos funkciójuk szerint lehetnek:
- a községet védő településvédelmi
- tájvédelmi
- mezővédő és
- műtárgyvédelmi
- Védelmi rendeltetésű erdő övezetben:
-ahol a Szabályozási Terv véderdő sávot jelöl, ott többszintes növényállomány telepítendő legalább 15,0m szélességben,
-tájvédelmi erdő területen a rekultivációs tervben előírtaknak megfelelő növényállomány telepítendő,
- Az övezetben épületek nem építhetők, az OTÉK 32.§.-a szerinti építmények csak akkor helyezhetők el, ha az érintett erdőrészt védelmi rendeltetésének betöltésében nem zavarják.
- A szabályozási terven Ev2 jellel jelölt erdők országos természeti védelem alatt állnak, a Natura2000 európai hálózat részei.
- A védett erdők kezelésénél elsőbbséget élvez a fenntartható területhasználat valamint a biológiai sokféleség védelme és másodlagosak a gazdasági szempontok.
- Az övezetben a 10ha-t meghaladó nagyságú telkeken a természeti értékek sérelme nélkül az erdőgazdálkodást, vadgazdálkodást, turizmust, kutatás-oktatást szolgáló épületek helyezhetők el legfeljebb 0,5%-os beépítettséggel. A megengedett legnagyobb építménymagasság 4,5m.
- Épületek, építmények, nyomvonalas létesítmények és berendezések elhelyezéséhez elvi építési engedélyt kell benyújtani, amelynek keretében a Természetvédelmi Hatóság véleményét figyelembe kell venni.
- A gazdasági erdő Eg övezetben a gazdálkodás elsődleges célja az erdei termékek előállítása. Csak a fa- vagy szaporítóanyag termeléshez, vadgazdálkodáshoz, erdészeti kutatáshoz, oktatáshoz kapcsolódó épületek helyezhetök el a következő feltételekkel:
- a beépíthető legkisebb telekterület: 10 ha (100 000m2)
- a beépítési mód: szabadonálló
- beépítettség legnagyobb mértéke 0,5%
- a megengedett legnagyobb építménymagasság 4,5m lehet.
- Az (Et) jelű sajátos használata szerint turisztikai erdő övezet részletes előírásai :
- Az övezetben elhelyezhetők:
- sétautak
- ismeretterjesztő eszközök.
- A már kialakult motorkerékpáros cross pálya fennmaradhat, de útfelülete tovább nem növelhető.
- Lakókocsi, lakókonténer, egyéb mobil jellegű építmény az erdőterületeken még átmenetileg sem helyezhető el.
- Erdőtelepítés, erdőfelújítás során az erdőterületeken a termőhelyi adottságoknak megfelelő lehetőleg honos fafajok telepítendők.
Mezőgazdasági terület általános előírásai
19. §
- Az övezetek telkei csak az esetben építhetők be, ha a telek már meglévő, kialakított útról, vagy a szabályozási tervben rögzített, tervezett útról közvetlenül megközelíthető, és az út kialakítása az épület építése megkezdésének idejére befejeződött.
- A mezőgazdasági terület övezeteiben a terv jóváhagyása előtt már meglévő gazdasági épületek a kialakult beépítettségtől függetlenül megtarthatók és felújíthatók (amennyiben a vonatkozó összes szakhatósági előírásoknak maradéktalanul megfelelnek), illetve – ha jelen előírásokban foglaltak és a megengedett beépítési százalék azt lehetővé teszi – az érintett telken új épület is létesíthető.
- A mezőgazdasági terület az azonos tájjelleg, használat, a beépítettség sajátossága szerint a következő övezetekbe tartozik:
- Az általános mezőgazdasági (Má) övezetbe az árutermelő, zömében szántó földrészletek,
- A korlátozottan használható (MO) és (MOb) övezetbe a természetvédelmi szempontok szerint meghatározott művelésű és a természetvédelmi vagy egyéb szempontok szerint korlátozottan beépíthető, vagy nem beépíthető területek tartoznak.
Az általános mezőgazdasági terület és övezetei
20. §
- Általános, túlnyomóan szántó művelésű mezőgazdasági területen a növénytermesztés és az állattenyésztés, az ezekkel kapcsolatos termékfeldolgozás, -tárolás és -szolgáltatás építményei, továbbá lakóépület helyezhető el.
- Az (Má) övezet különböző szempontok szerint további alövezetekre oszlik:
- Az (Má) jelű övezetben a felsorolt létesítmények elhelyezhetők.
- Az (Máv) jelű övezet az igazgatási terület déli részén helyezkedik el, térségi jelentőségű tájképvédelmi terület övezetével érintett GYMS megye Területrendezési Terve lehatárolása alapján.
- Az egyes övezetekben meghatározott feltételek szerint beépíthető telkeken az építmények elhelyezését, a belső és kűlső gépjármű-közlekedést, a közműkapcsolatokat különös tekintettel a szennyvízelhelyezésre, valamint a környezetre gyakorolt hatást és a tájképi illeszkedést minden esetben elvi építési engedélyezési eljárás során kell tisztázni.
- Az Má jelű övezetben létesítmények elhelyezése az alábbi előírások szerint lehetséges:
- a beépíthető telkek legkisebb területe: 6000 m2
- szélessége: 50,0 m
- mélysége: 80,0 m
- az elő, oldal- és hátsókert mérete min. 15,0 m kell legyen
- a beépítettség legfeljebb 3,0%, de nagy méretű telkeken az építmények összesített bruttó alapterülete telkenként 900,0 m2- t nem haladhatja meg
- a megengedett legnagyobb építménymagasság 7,5m
- a beépítési mód: szabadonálló
- Általános, túlnyomóan szántó művelésű Máv jelű mezőgazdasági területen csak hagyományos állattartást szolgáló építmény elhelyezése engedhető meg.
- a beépíthető telkek legkisebb területe: 1 ha
- szélessége: 50,0 m
- mélysége: 80,0 m
- az elő, oldal- és hátsókert mérete min. 15,0 m kell legyen
- a beépítettség legnagyobb mértéke 2,0%,
- a megengedett legnagyobb építménymagasság 7,5m
- a beépítési mód: szabadonálló
- az övezetben csak a tájjeleget tükröző épületek és építmények engedélyezhetők.
- az övezetben nem építhető távközlési, energetikai, vagy más célú magasépítmény, potenciálisan környezetszennyező létesítmény.
- kilátótorony építése csak turisztikai vagy tudományos kutatási célból javasolt és ennek rendezett tereptől mért ténleges magassága nem haladhatja meg a 10 métert.
- A mezőgazdasági tájfásítás fennmaradt elemeinek maradéktalan megóvásán túl, az árkok, csatornák, a köz- és dűlőutak, a birtokhatárok mentén új, az élővilág fennmaradását szolgáló fasorokat, cserjesávokat, erdősávokat kell telepíteni.
Korlátozottan használható mezőgazdasági terület övezete
21. §
- Az (MO) jelű övezet további alövezetekre oszlik:
- (MO1) az érzékeny patakparti gyepes sávok,
- (MO2) a közlekedési létesítmények által közbezárt zárvány területek és a tervezett közlekedési létesítmények számára fenntartott területek, valamint a belterületi mezőgazdasági területek tartoznak.
- Az MO1 jelű övezetben
- Építmények elhelyezésére vonatkozó előírások
- Az övezet területén csak a hagyományos állatartást szolgáló és szénatároló építmények helyezhetők el, lakóépület és mezőgazdasági terményfeldolgozó nem építhető.
- A beépíthető földrészlet legkisebb területe 3,0ha.
- A megengedett legnagyobb beépítettség 0,5%.
- Mezőgazdasági hasznosítás előírásai:
- a patakpartokon meglévő galériaerdők, ligetes, bozótos területek megtartandók.
- a gyepek területe nem csökkenthető, - a meglevő gyepek fenntartásán túl kívánatos egyéb, ökológiailag kevésbé értékes területek gyepesítése,
- a kialakult táblahatárok mezsgyéit, gyepes tábla szegélyeit meg kell őrizni.
- a gyepterületeken meglévő faállomány védendő, pótlásuk őshonos fafajokkal szükséges;
- a keletkező vizek megőrzendők, a felszíni vizek elvezetése, a talajvíz csökkenését eredményező tevékenységek nem végezhetők;
- műtrágyázás, vegyszerezés, intenzív gépi művelési technológiák végzése a rét és legelő területeken nem megengedett.
- Az MO2 jelű övezetben épület és építmény nem helyezhető el. A közlekedési létesítmények által közbezárt zárvány területeken a növényzet ültetésénél a Közlekedési Hatóság véleményére figyelemmel jkell lenni.
- Az MOb jelű övezetbe tartozó mezőgazdasági terület távlatban agyagbányászatra előirányzott terület. Az övezet legalább 10ha-t elérő földrészletén 0,4%-os beépítettséggel ideiglenes jelleggel építhető legfeljebb 400m2 alapterületű, max.4,5m építménymagasságú épület.
Vízgazdálkodási területek
22. §
- Vízgazdálkodással összefüggő területek övezetei:
-a folyóvizek, árkok medre és parti sávja (V1),
-állóvizek medre és partja (V2).
-vízgazdálkodási műszaki létesítmények (V3).
- A V1 jelű övezetre vonatkozó előírások:
- A patakok és árkok medrében és parti sávjában a jelenlegi állapotot megváltoztató tevékenység a meder kezelője és az illetékes szakhatóság hozzájárulásával végezhető.
- Az övezetben levő vízgazdálkodási területeken a természetes és természetközeli vízmedrekre vonatkozó kezelési-fenntartási irányelveknek megfelelően kell biztosítani a vízi és vízközeli élőhelyek védelmét, a vízháztartásba történő művi beavatkozások az övezet területén kerülendők.
- A természetes vízfolyások új, vagy más mederbe terelése nem engedhető meg.
- A vízfolyások partélétől számított 6 m-es sávot mederkarbantartás céljára szabadon kell hagyni, ezen túl a külterületen a természetes vagy természetközeli élővízfolyás partélétől számított 50,0 - 50,0 m-en belül építmény nem helyezhető el, valamint környezetkímélő mezőgazdasági termelést kell folytatni. A 6-tól 50 m-ig terjedő sávban az építmény-elhelyezés tilalma a kertes mezőgazdasági területekre nem vonatkozik.
- V2 jelű extenzív halastó területén és parti sávján csak a vízjogi létesítési engedélyben foglalt tevékenység végezhető.
- A V3 jelű vízgazdálkodási műszaki létesítmény övezetében (0105/17hrsz.víztorony és 042/7 vízmű) csak a rendeltetésszerű működéshez szükséges építmények és szerkezetek helyezhetők el.
Természetközeli területek
23. §
A Tk jelű övezet a Szénégető ér melletti nádasokra terjed ki. A területeken belül és környezetükben semmi olyan beavatkozás nem engedhető meg, amely vizenyős jellegüket megváltoztathatja, állat-, és növényvilágukat veszélyeztetheti, vagy megzavarhatja. Az övezetben épület nem helyezhető el.
Különleges beépítésre nem szánt területek
24. §
- A Kkt jelű terület a temetők területe, amelyen a temetkezési funkciót kiszolgáló és a terület fenntartása érdekében szükséges építmény építhető. A beépítettség legfeljebb 2% lehet.
- A Szabályozási terven nagykiterjedésű sportolási célú területként Khsp lehatárolt területek részletes előírásai:
- Az övezetben elhelyezhetők:
- sportpályák
- vendéglátó épület
- a terület fenntartásához szükséges épület
- nyilvános illemhelyek
- parkolók,
- A beépítés módja szabadonálló
- A megengedhető legnagyobb beépítettség 0,5%.
- Az építménymagasság legfeljebb 3,0 m lehet.
- A zöldfelület aránya legalább a telekterület 80%-a kell legyen.
- Az övezet határán ( kivéve a szomszédos erdőterületek melletti határszakaszokat) legalább 15,0m széles többszintes növénysáv ültetendő.
- A Szabályozási terven horgásztó körüli szabadidő eltöltésre szánt Khsz terület részletes előírásai:
- Az övezetben elhelyezhetők:
- sportpályák
- vendéglátó épület
- a terület fenntartásához szükséges épület
- nyilvános illemhelyek
- parkolók,
- A beépítés módja szabadonálló
- A megengedhető legnagyobb beépítettség 2%.
- Az építménymagasság legfeljebb 3,5 m lehet.
- Az övezet közművesítésénél e rendelet 12.§. (3) pontjában előírtak szerint kell eljárni.
- A zöldfelület aránya legalább a telekterület 80%-a kell legyen.
- Az övezet határán legalább 10,0m széles többszintes növénysáv ültetendő.
- A Kke jelű övezet 0152/5 hrsz területére terjed ki. Alaprendeltetése térségi hulladéklerakó (dögtér). Az övezetben a hulladéklerakás technológiához tartozó berendezések és azok kiszolgáló építményei helyezhetők el.
- Az (Kksp) jelű sajátos használata szerint motocross pálya övezet részletes előírásai :
- Az övezetben elhelyezhetők:
- a terület fenntartásához szükséges épület
- esőbeálló építmény és
- nyilvános illemhely.
- A zöldfelület aránya legalább a telekterület 70%-a kell legyen.
- A beépítés módja szabadonálló
- A megengedhető legnagyobb beépítettség 0,5%.
- Az építménymagasság legfeljebb 3,0 m lehet.
IV.EGYÉB ELŐÍRÁSOK
Környezetvédelem
25. §
- Levegőtisztaság védelem
Levegőtisztaság-védelmi szempontból védelmi övezetet igénylő tevékenység kizárólag abban az esetben folytatható, ha védő övezete lakóterületet, rekreációs célú területet (sportterület, zöldterület) vagy természeti területet nem érint. Védelmi övezeten belül állandó, időszakos, vagy átmeneti emberi tartózkodásra szolgáló létesítmény (pl. oktatási, egészségügyi, üdülési stb. célt szolgáló létesítmény) nem helyezhető el. A védőövezet területén levegőterhelésre érzékeny, élelmezési célt szolgáló növényi kultúra nem termeszthető.
- Zaj és rezgés elleni védelem
- Zajt kibocsátó, rezgést okozó létesítmény kizárólag abban az esetben üzemeltethető, ill. engedélyezhető, ill. környezeti zajt okozó tevékenység abban az esetben folytatható, ha az általa okozott környezeti zaj, rezgés a jogszabályban és a Nyugat-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség által a létesítményre megállapított zaj- és rezgésterhelési határértékeket nem haladja meg.
- Az üzemi létesítményekből származó környezeti zajszint
- Lakóterületen nappal (600-2200) az 50dB, éjjel (2200-600) a 40dB,
- Gazdasági területen nappal a 60dB, éjjel az 50dB zajterhelési értékeket nem haladhatja meg.
- Új épület építése, meglévő épület átépítése, valamint új közlekedési zajforrás létesítése esetén a közlkedésből származó környezeti zajszint a zaj ellen védendő létesítmények környezetében
- Lakóterületen:
- Főutak, gyűjtőutak mentén nappal a 60dB, éjjel az 50dB,
- Átmenő forgalom nélküli utak mentén nappal az 55dB, éjjel a 45dB
- Gazdasági területen
- Nappal a 65dB, éjjel az 55dB
zajterhelési értékeket nem haladhatja meg.- Olyan közlekedési útvonalak mellett, ahol a gépkocsiforgalomból eredő zajhatás hosszú távon valószínűleg más módon nem csökkenthető az érintett övezetben egyébként érvényes zajhatárértéknek megfelelően, az épületeken alkalmazott passzív akusztikai védelem (falburkolás, speciális nyílászárók beépítése) eszközeivel kell elérni, hogy a különböző helyiségeken belül érvényes megengedett „A” hangnyomásszintek ne kerüljenek túllépésre.
- Hulladékgazdálkodás
- A keletkező kommunális szilárd hulladékok rendezett gyűjtését és a szükséges időközönkénti elszállítását biztosítani kell. A keletkező hulladékok kizárólag kijelölt hulladéklerakó helyre szállíthatók.
- Veszélyes hulladékokat eredményező tevékenységek a lakóterületen kizárólag a lakosság alapfokú ellátásához kapcsolódó tevékenységek (pl. fogászat, fotólabor, kozmetika, gyógyszertár, javítószolgáltatások, stb.) folytatása esetén engedélyezhetők.
- A veszélyes hulladékokat az ártalmatlanításig, ill. az elszállításig a vonatkozó jogszabályokban előírt módon, hulldékfajtánként elkülönítetten kell gyűjteni és környezetszennyezés nélkül tárolni.
- Pereszteg területén kívül keletkezett veszélyes hulladékok a közigazgatási területen nem tárolhatók és nem dolgozhatók fel.
- Földvédelem
- Talajszennyezés veszélyével járó tevékenységek a szennyezést kizáró (a tevékenységtől függően víz-, szénhidrogén-, stb.) záró aljzaton végezhetők. Mezőgazdasági területen trágya, trágyalé kizárólag zárt tárolóban gyűjthető.
- Épületek, létesítmények elhelyezésekor a terület előkészítése során a beruházónak a termőföld védelméről, ősszegyűjtéséről, megfelelő kezeléséről és újrahasznosításáról gondoskodnia kell.
- Feltöltések kialakítására kizárólag talajvédelmi szempontból minősített, vagy szabványosított termék és anyag használható. Környezetet károsító anyag, ill. veszélyes hulladék alkalmazásának gyanúja esetén az I. fokú építésügyi hatóság az engedélyezési eljárás keretében elrendelheti a feltöltésre szánt anyagok vizsgálatát.
- A telkeken rézsűk kizárólag oly módon alakíthatók ki, hogy a rézsű állékonysága a telek területén belül biztosítható legyen.
- A mezőgazdasági területeken a defláció elleni védelem érdekében a Szabályozási terven ábrázolt meglévő fasorok megmaradásáról gondoskodni, a tervezetteket telepíteni kell.
- A vízerózió által veszélyeztetett területeken az eróziót gátló művelési módot kell bevezetni, vagy állandó növényzetet kell telepíteni.
- Vízvédelem
- A felszíni vizek bármilyen jellegű szennyezése tilos. A vízfolyások környezetében nem folytathatók olyan tevékenységek, melyek veszélyeztetik a felszíni vizek, továbbá a talaj- és a talajvizek állapotát, és talaj vagy talajvízszennyezést okozhatnak, így különösen
- Állattartás a vízfolyások legalább 200m-es körzetén belül nem folytatható,
- Növényvédelmi tevékenység a vízfolyások környezetében a növényvédőszer veszélyességétől függően 20-500m-en belül nem folytatható.
- A felszíni vizek öntisztulásának elősegítése miatt a vízparti sávban a természetközeli gyep és ligetes fás társulások, természetközeli ökoszisztémák védelmét biztosítani kell.
- Pereszteg igazgatási területén a szennyvizek szikkasztása tilos.
- Nem burkolt felületen hulladék, illetve útsózási és egyéb a talajra, felszín alatti vizekre potenciálisan káros hatású anyag ideiglenesen sem helyezhető el.
Táj- és természetvédelem
26. §
- Pereszteg igazgatási területének a Szabályozási terven körülhatárolt délnyugati része az európai NATURA 2000 hálózathoz tartozik, amelyen belül cél a biológiai sokféleség, a természetközeli állapot megőrzése, környezetkímélő gazdálkodás bevezetése. Területén mindennemű, a jelenlegi állapotot megváltoztató tevékenység engedélyezésénél védett természeti területek és a NATURA 2000 területek esetében a vonatkozó jogszabályban1,2 előírtak szerint kell eljárni.
- Az igazgatási területen fellelhető még nem kataszterezett források országos természeti védelem alatt állnak. Szennyezésük, feltöltésük, eltömésük nem engedhető meg.
- Az igazgatási terület délnyugati része térségi jelentőségű tájképvédelmi terület övezetébe tartozik.
- A (3) pontban meghatározott területeken
- nem folytatható olyan tevékenység, illetve nem helyezhető el olyan létesítmény, amely a jelenlegi állapotot rontja, a tájkép jellegét megváltoztatja,
- szélturbinák, átjátszó állomás, óriásplakátok nem helyezhetőek el, kilátótornyok csak az egyes övezetekben meghatározott célra és feltételek szerint építhetők,
- új energia és hírközlő vezetékek, ha más nyomvonal nem jelölhető ki, lehetőség szerint a terepszint alatt vezetendők, a meglévők rekonstrukciója során vizsgálandó a föld alá helyezés lehetősége,
Régészet
27. §
- Nyilvántartott régészeti lelőhelyek:
- 0117/14-19, 24, 25, 26; 0118; 1/8-61
- 455-462
- 583/1, 3, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21; 02/1-8; 584; 641/2-6
- 052/11-12
- 0196/2; 0249/4-5; 0247
- 0249/1, 3
- 0253/5-7, 0252; 0249/5; 0245
- 2215-2243
- 0213/2
- 0255/3-4
- 0256/1-4; 0255/2; 0266; 0265/1-3
- 052/3-8; 642/13, 17
- 052/7-8
- 464-488; 489/5-7; 419-428; 429/2; 431; 432; 433
- 0152/6; 0165/3-4; 0158/24; 0169; 0158/1
- 0152/5-6
- 0105/3
- 075/1-2; 0173/15-16, 18-19; 0172
- 0173/1-11; 0172; 066/1-2; 2001-2025; 081; 075/11-12
- 0217/2; 0220/1; 0101; 098; 0102; 0103/1-5; 0104, 092/8-10; 095/15-19; 0170/1; 0105/3-6
- 0122/3-11
- 0277/3
- Régészeti lelőhelyeken minden -30cm-t meghaladó mélységű talajbolygatással járó tevékenységet csak a KÖH szakhatósági állásfoglalása alapján, megelőző régészeti feltárások után lehet végezni.
- Régészeti érdekeltségű területek:
-az Ikva és a Csörgető-patak medrét kísérő területek
-a község teljes belterülete és
-a már ismert lelőhelyek közvetlen környéke.
- A régészeti érdekű területeken tervezett munkálatok esetében az illetékes hivatalt véleményező szervként be kell vonni még a tervezés fázisában.
- Minden olyan esetben, amikor lelet vagy jelenség kerül elő, a területileg illetékes múzeumot és az illetékes hivatalt értesíteni kell.
- A nagy felületeket érintő beruházások előtt a Hivatal hatásvizsgálat készítését írhatja elő.
Művi értékvédelem
28. §
- Műemlékek
Szent Miklós római katolikus templom hrsz: 395
Mária szobor hrsz: 320
Kálvária hrsz: 098
Szent Flórián, Donát és János hármas szobra Fő utca hrsz: 331/1
Szentháromság szobor Temető utca hrsz: 256
Nepomuki Szent János szobor hrsz: 698
- A a műemlékkel kapcsolatos engedélyezési eljárásokban a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal hatóság.
- Az (1) bekezdésbenn felsorolt épületek és objektumok körül a Szabályozási Terv műemléki környezetet jelöl ki, melyen belül a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal az engedélyek elbírálásához szakvéleményt ad.
- A Szent Miklós római katolikus templom és a Mária szobor együttes műemléki környezete: 331/1hrsz. Fő u. részben, 225, 228/2, 229/1, 392, 394, 396, 456, 457, 458 hrsz.-ek, 442hrsz.út részben és 441hrsz. árok részben
- A Kálvária műemléki környezetébe tartozó ingatlanok: 092/8 hrsz, 0103/1hrsz, 0102 hrsz út és a 0101 hrsz út Szabályozási Terven ábrázolt szakasza.”
- Szent Flórián, Donát és János hármas szobra műemléki környezetében lévő ingatlanok: 162hrsz. Ady Endre u. részben, 331/2hrsz.Petőfi Sándor u. részben, 493hrsz. Fő u. részben és 120/1 és 428, 429/1, 429/2, 431, 432, 433, 434, 494hrsz.-ek
- Szentháromság szobor: 089hrsz. országos közút részben, 2301/3hrsz. részben és 253/3, 255, 257/1, 257/2 hrsz.-ek
- Nepomuki Szent János szobor: 674hrsz Széchenyi u. részben, 675hrsz megszűnő út, 697hrsz. út és 631/1, 673, 696, 699, 700hrsz.-ek
- Épített örökség helyi védelme:
- Egyedi védelem alatt álló épületek:
Pereszteg
Schmiedegg- Széchenyi kúria, Fő utca 3, hrsz.: 176/4
Lakóház, Fő u. 6., 437hrsz.
Sopronszécsény
R.k. Szent Vid templom hrsz.:698
- A helyi védelem alatt álló épületek külső – belső felújítása csak szakszerű építési engedélyezési tervek alapján történhet. A felújítás során törekedni kell az eredeti állapot, külső megjelenés visszaállítására.
- A védett értéket érintő építési, bontási munkák engedélyezése iránti kérelemhez csatolni kell:
- A hatályos állami jogszabályokban előírt tervdokumentáció további egy sorozatát, valamint a következő mellékleteket:
- A védett érték beavatkozással érintett érintett részének részletes felmérési dokumentációját,
- Az anyaghasználatra és az építési technológiára vonatkozó részletes műszaki ismertetést,
- A munkák által érintett építményrészek és a környezet jelenlegi állapotának fényképdokumentációját.
- A kivitelezés során a tervező művezetést kötelezően igénybe kell venni.
- Védett értékek bontási engedélye csak építési engedélykérelemmel együtt nyújtható be.
- A helyi védelem megszűnik, ha bontás, átépítés során a védett érték teljesen megsemmisül, vagy csak nyomokban marad meg.
- A védett építményeken parapet–konvektor vagy klímaberendezés közterületről is látható egysége nem helyezhető el.
- Az építmények gázellátását szolgáló csövek vezetésénél azt a megoldást kell választani, amely a homlokzati tagozatokat, díszítéseket maximálisan megkíméli és a legrövidebb szakaszon vezetett szakaszt eredményezi.
- Amennyiben a gázüzemű központi fűtés égéstermék elvezetése az épület állékonyságának veszélyeztetése miatt annak nagyfelújításáig ideiglenesen csak külső fém kéménnyel oldható meg, azt közterületről a legkevésbé szembetűnő helyen, takartan kell megoldani.
- A védett építményen csak látványt zavaró nem zavaró, hírközlési egység helyezhető el. Amennyiben a látványt nem érintő más műszaki megoldás nincs, a védett építményen legfeljebb egy távközlési berendezés (antenna) helyezhető el, lehetőleg takartan.
- Helyi egyedi védelem alatt állnak az alábbi vallási zöldfelületi és közlekedéssel kapcsolatos emlékek:
vallási egyedi tájérték:
- Mária-szobor a 84 sz. főút peresztegi kereszteződésében
- feszület a délnyugat felé tartó 0204/1 hrsz. földút mellett
- kovácsoltvas feszület Kis utca nyugati végével szemben a 074/1hrsz.-u területen
zöldfelületi létesítmény:
- hársfasor a 84 sz. főút két oldala mentén
közlekedéssel kapcsolatos egyedi tájérték:
- alagút a vasút alatt
- A vallási emlékek eredeti állapotban való megőrzéséről, környezetük karbantartásáról gondoskodni kell.
Különleges jogintézmények
29. §
Közérdekű környezetalakítás (környezet, táj és településkép védelem) céljából a Szabályozási Terven körülhatárolt telekrészek esetében beültetési kötelezettség áll fenn. Az így lehatárolt területen ültetési terv alapján zárt, vagy a Szerkezeti Terven jelöltek szerint ligetes növényállomány alakuljon ki.
Záró rendelkezések
30. §
E rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba és a 481-TRM/2009 törzsszámú dokumentáció Szabályozási Terv 4.2 és 4.3 számú lapjaival együtt érvényes.
A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 27/2008. (XII. 3.) KöM – EüM együttes rendelet,valamint a környezeti zaj és és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007.(X.29.)Korm. rendelet
A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 27/2008. (XII. 3.) KöM – EüM együttes rendelet,valamint a környezeti zaj és és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007.(X.29.)Korm. rendelet