Dömsöd Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2015 (II.19.) önkormányzati rendelete
a pénzbeli és természetben nyújtott szociális támogatásokról, és az önkormányzat által biztosított szociális alapszolgáltatásokról
Hatályos: 2015. 07. 21- 2015. 08. 04Dömsöd Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2015 (II.19.) önkormányzati rendelete
a pénzbeli és természetben nyújtott szociális támogatásokról, és az önkormányzat által biztosított szociális alapszolgáltatásokról
Dömsöd Nagyközség Önkormányzatának képviselő-testülete a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 1. § (2) bekezdésében, 10. § (1) bekezdésében, 25. § (3) bekezdésében, 26. § - ában, 32. § (1) bekezdésében, 32. § (3) bekezdésében, 45. § (1) bekezdésében, 48. § (4) bekezdésében, 92. § (1)–(2) bekezdésében, 115. § (3) bekezdésében és a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13. § (1) bekezdésében, valamint a Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. A rendelet célja
1. § E rendelet célja Dömsöd Nagyközség lakóinak szociális biztonság megőrzése érdekében meghatározza a helyi Önkormányzat által biztosított pénzbeni és természetbeni juttatások helyi szabályait, rendelkezzék az ellátások igénybevételének jogosultságáról és módjáról, az ellátások mértékéről, valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális szolgáltatások biztosításáról.
2. A rendelet hatálya
2. § (1) A rendelet hatálya Dömsöd Nagyközség közigazgatási területén lakcímmel rendelkező a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben (a továbbiakban: Sztv) 3. § (1) – (3) bekezdése szerinti jogosultakra terjed ki.
(2) Az települési támogatás esetén a Gyvt. 18/A. §-ában meghatározott illetékességi szabályok szerint kell eljárni.
(3) Amennyiben a kérelmezőnek több lakcíme van, az illetékességet az a lakóhely vagy tartózkodási hely alapozza meg, ahol életvitelszerűen lakik. A lakcím megállapítása szempontjából a személyi adat- és lakcímnyilvántartás adatai irányadóak.
3. Hatáskör
3. § (1)1 A Képviselő-testület az e rendeletben szabályozott I. fokú szociális ellátásokkal kapcsolatos feladat-, és hatáskörét
a) az e rendelet 12-13. §§-aiban, a 16. §-ban és a 22. §-ban meghatározott ellátás esetében a polgármesterre,
b) az e rendelet 21/A. §-ban meghatározott ellátás esetében az Oktatási, Közművelődési és Sport Bizottságra,
c) minden más esetben a Népjóléti Bizottságra ruházza át
(2) Az elsőfokú feladat- és hatáskör gyakorlója dönt
a) a támogatásra való jogosultság megállapításáról, módosításáról, szüneteltetéséről és megszüntetéséről,
b) a jogosultságnak vagy a támogatás összegének – az Szt-ben előírt – felülvizsgálatáról és a támogatás továbbfolyósításának elrendeléséről,
c) a jogosulatlanul igénybe vett támogatás és a kamat összege megtérítésének elrendeléséről, illetve méltányosságból történő elengedéséről vagy csökkentéséről, továbbá a részletfizetés engedélyezéséről.
(3) Az első fokú döntés ellen benyújtott fellebbezés ügyében másodfokú szervként Dömsöd Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete jár el.
4. Értelmező rendelkezések
4. § E rendelet alkalmazásában az egyes ellátási formáknál használatos fogalmak meghatározása a Szt. 4. §-a alapján történik.
5. Eljárási rendelkezések
5. § (1) A pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásra irányuló eljárás írásban a kérelmező, vagy a törvényes képviselő, illetve meghatalmazottja (a továbbiakban: kérelmező) kérelmére vagy hivatalból indul. Az e rendeletben foglalt ellátásokra vonatkozó kérelmet a Dömsödi Polgármesteri Hivatalban (a továbbiakban: Hivatal) erre a célra rendszeresített – e rendelet függelékében foglalt - formanyomtatványon a jogosultság megállapításához szükséges igazolások, nyilatkozatok csatolásával illetékmentesen lehet benyújtani.
6. Egyéb eljárási rendelkezések
6. § (1) Az ellátások megállapítására irányuló eljárás során, ha a jogosultságot alátámasztó tényállás nem tisztázható környezettanulmányt kell készíteni.
(2) Nem kell környezettanulmányt készíteni
a) ha a hatáskör gyakorlója megállapítja, hogy a jogszabályban előírt jövedelmi és/vagy vagyoni feltételek nem teljesültek,
b) ha az igénylőről vagy családjáról 1 évnél nem régebbi környezettanulmány a polgármesteri hivatalnál rendelkezésére áll,
c) köztemetés és óvodáztatási támogatás ügyében indult eljárásokban,
d) temetkezéssel kapcsolatban felmerült költségek viseléséhez tekintettel települési támogatás ügyében indult eljárásokban.
7. A Szociális ellátások megállapításának, kifizetésének és folyósításának szabályai
7. § (1) A havi rendszerességgel adott szociális pénzbeli és természetbeni ellátások esetében a támogatásra való jogosultságot – a (2) bekezdésben meghatározott eseteket kivéve – a kérelem benyújtásának napjától kell megállapítani.
(2) Ha a kérelmet nem a formanyomtatványon nyújtották be, úgy a kérelem benyújtása napjának az írásbeli kérelem benyújtásának igazolt napját kell tekinteni, feltéve, hogy a formanyomtatványon történő utólagos bejelentés megtörtént.
(3) Ha a kérelmező a határozott időre megállapított ellátás jogosultsági időtartamának megszűnése előtt kéri a jogosultság ismételt megállapítását, az új ellátási jogosultságot a korábbi jogosultság megszűnését követő naptól kell megállapítani.
8. § (1) A jogerősen megállapított pénzbeli ellátások folyósításáról
a) rendszeres támogatás esetén utólag, minden hónap 5. napjáig,
b) egyéb esetben a jogerőre emelkedést követő 5 munkanapon belül
kell gondoskodni postai vagy folyószámlára utalással, illetve pénztári kifizetéssel.
(2) Ha e rendelet meghatározott havi rendszeres pénzbeli ellátás nem teljes hónapra jár, a töredékellátás összege azonos az ellátás havi összege harmincad részének és az ellátási napok számának szorzatával.
(3) A havi rendszerességgel adott szociális pénzbeli és természetbeni ellátások esetében a támogatásra való jogosultságot, ha a jogszabály másképpen nem rendelkezik
a) a megszűnésre okot adó körülmény bekövetkezését megelőző nappal kell megszüntetni,
b) ha a jogosult lakcíme a támogatás folyósításának időtartama alatt megváltozik, vagy a jogosult meghal, a támogatást a változás, illetve a haláleset hónapjának utolsó napjával kell megszüntetni.
(4) A pénzbeli és természetbeni szociális ellátás folyósításának megszüntetéséről – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - határozatot kell hozni.
8. Jogosulatlanul igénybe vett ellátás visszatérítése
9. § (1) A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások esetében az Sztv. 17. §-ában meghatározott szabályok szerint a jogosulatlanul és rosszhiszeműen igénybe vett ellátás megtérítését e rendelet 3. §meghatározott hatáskör gyakorlója rendeli el.
(2) A rendelet 3. §-a szerinti hatáskör jogosultja a megtérítés összegét, illetve pénzegyenértékét, továbbá a kamat összegét méltányosságból elengedheti, csökkentheti, illetve részletfizetést engedélyezhet, ha a jogosulatlanul igénybevett ellátás visszafizetése a kötelezett, illetve családja megélhetését súlyosan veszélyezteti, vagy aránytalanul nagy terhet jelent.
(3) E paragrafus szerinti megélhetést súlyosan veszélyeztető, vagy aránytalanul nagy terhet jelentő élethelyzetnek kell tekinteni, ha a visszafizetésre kötelezett személy családjában az egy főre jutó havi jövedelem egyedülélő esetén a nyugdíjminimum összegének 200%-át,, egyéb esetben 150%-át nem haladja meg, és e rendeletben meghatározott értékű vagyonnal nem rendelkeznek.
9. Az ellátások finanszírozása
10. § (1) E rendeletben megállapított pénzbeli és természetbeni szociális ellátások – részben vagy egészben történő – finanszírozására Dömsöd Nagyközségi Önkormányzatának költségvetésében kell előirányzatot biztosítani.
(2) A pénzbeli és természetben nyújtott támogatás iránti kérelmeket a szociális hatáskört gyakorló szerv a rendelkezésre álló keretösszeg felhasználása esetén a jogosultságra való tekintet nélkül elutasíthatja kivéve az alanyi jogon járó juttatást, így:
10. A szociális ellátás rendszere
11. §2 E rendelet az Sztv. rendelkezései alapján nyújtott pénzbeli és természetbeni ellátások kiegészítéseként az alábbi települési támogatást nyújthatóak:
II. Pénzbeni települési támogatások
11. Települési támogatás
létfenntartáshoz
12. § (1) A polgármester az e rendeletben meghatározottak szerint nyújt létfenntartáshoz települési támogatást annak a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő családok, illetve személyek részére a Szoctv. 45. § (4) bekezdésében meghatározott esetekben.
(2) A Sztv. 45. § (4) bekezdésében foglaltakon túl
a) rendkívüli élethelyzetnek kell tekinteni, ha a kérelmező
aa) bűncselekmény sértettjeként anyagi segítségre szorul, vagy
ab) akinek váratlan nagy kiadás veszélyezteti a lakhatási és a mindennapi megélhetési lehetőségét
b) létfenntartási gondnak kell tekinteni, ha a kérelmező családjában az egy főre jutó havi jövedelme nem haladja meg
ba) az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130%-át, egyedülélő esetén a 150%-át,
bb) megélhetése valamilyen előre nem látható esemény bekövetkezése okán igazolt módon veszélyeztetve van.
13. § (1) Eseti települési létfenntartási támogatást egy naptári évben maximum két alkalommal lehet adni.
(2) Az egy alkalommal megállapított létfenntartáshoz nyújtott eseti települési létfenntartási támogatás összege nem lehet kevesebb, mint 2.000,-Ft/alkalom, de nem haladhatja meg a 10.000 forint/alkalom összeget.
12. Települési támogatás
temetkezéssel kapcsolatban felmerült költségek viseléséhez
14. § (1) Elhunyt személy eltemettetésének költségeihez való hozzájárulására igényelt települési támogatásra jogosult az eltemettető, ha az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg
a) családjában az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 250%-át,
b) egyedül élő vagy egyedülálló személy esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 300 %-át.
(2) Az elhunyt személy eltemettetésének költségeihez való hozzájárulásra igényelt települési támogatás megállapítása iránti kérelemhez csatolni kell a temetés költségeiről az eltemettető nevére kiállított számla másolati példányát és a halotti anyakönyvi kivonatot.
(3) Az elhunyt személy eltemettetésének költségeihez való hozzájárulásra igényelt települési támogatás összege a helyben szokásos legolcsóbb temetési költség mértékének
a) 10%-a, ha a kérelmező családjában az egy főre jutó havi jövedelem az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 250 %-át, egyedül élő vagy egyedülálló esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 300 %-át;
b) 15 %-a, ha a kérelmező családjában az egy főre jutó havi jövedelem az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200 %-át, egyedül élő vagy egyedülálló esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 250 %-át;
c) 20%-a, ha a kérelmező családjában az egy főre jutó havi jövedelem az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 180 %-át, egyedül élő vagy egyedülálló esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 230 %-át;
d) 25%-a, ha a kérelmező családjában az egy főre jutó havi jövedelem az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150 %-át, egyedül élő vagy egyedülálló esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200 %-át
nem haladja meg.
(4) A helyben szokásos legolcsóbb temetés költségének összege 112.916-Ft.
(5) Az eltemettető az elhunyt személy eltemettetésének költségeihez való hozzájárulására igényelt települési támogatás iránti kérelmét az elhalálozás napjától számított 60 napon belül nyújthatja be.
13. Települési támogatás
gyógyszerkiadások viseléséhez
15. § (1) Gyógyszerkiadás viselésére tekintettel települési támogatásra jogosult(továbbiakban: települési gyógyszertámogatást) az a személy, aki a gyógyszerkiadások, illetve betegséghez kapcsolódó kiadások miatt időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzd.
(2) A települési gyógyszertámogatás nyújtható eseti, vagy rendszeres települési támogatás formájában.
16. § (1) Eseti települési gyógyszertámogatást egy naptári évben maximum két alkalommal lehet megállapítani.
(2) Eseti települési gyógyszertámogatásra a kérelmező akkor jogosult, ha
a) családjában az egy főre jutó jövedelem az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200 %-át, egyedülélő esetén 250%-át nem haladja meg, és
b) a gyógyszerkiadásai, illetve betegséghez kapcsolódó kiadásai meghaladják a havi jövedelmének 20%-át.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti kiadásokat a gyógyszertár által kiállított igazolással kell igazolni.
(4) Az egy alkalommal megállapított eseti települési gyógyszertámogatás maximális összege 12.000,-Ft.
17. § (1) Rendszeres települési gyógyszertámogatást havi rendszerességgel, legalább 3 és maximum 12 hónapra lehet megállapítani.
(2) Rendszeres települési gyógyszertámogatás annak a személynek állapítható meg:
a) akinek családjában az egy főre jutó jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200%-át, egyedül élő esetében 255%-át, és
b) havi igazolt rendszeres gyógyszerköltségének összege meghaladja az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 15%-át.
c) szakorvos igazolja a gyógyszerkiadások, vagy a betegséghez kapcsolódó egyéb kiadások szükségességét.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti kiadásokat számlákkal kell igazolni.
(4) Az egy hónapra megállapított rendszeres települési gyógyszer támogatás maximális összege 5.000, Ft/hó.
(5) A rendszeres települési gyógyszertámogatást éven belül legfeljebb 2 alkalommal lehet megállapítani.
18. § A települési gyógyszertámogatásra való jogosultságról az önkormányzat képviselő-testületének felhatalmazása alapján, átruházott hatáskörben
a) a 16. §-ban meghatározott esetben a polgármester,
b) a 17. §-ba meghatározott esetben a Népjóléti Bizottság dönt.
14. Települési támogatás
lakhatáshoz kapcsolódó rendszeres kiadások viseléséhez
19. § A Népjóléti Bizottság átruházott hatáskörben rendeletben foglaltak szerint lakhatáshoz kapcsolódó rendszeres kiadások viseléséhez települési támogatást állapít meg.
20. § (1) Települési támogatás nyújtható annak a szociálisan rászorult személynek, családnak az általa lakott lakás fenntartásával kapcsolatos rendszeres kiadásai viseléséhez, akik az alábbi együttes feltételeknek megfelelnek.
a) a háztartásban az egy főre jutó jövedelem nem haladja meg a mindenkori öregségi nyugdíjminimum 150 %-át, és
b)3 a kérelmező valamint a vele életvitelszerűen együtt élő személyek elismert havi lakásfenntartási költsége eléri vagy meghaladja a háztartás összjövedelmének 20 %-át.
c)4
(2) A helyi lakásfenntartási támogatás megállapítása iránti kérelemhez csatolni kell az 5. §-ban meghatározottak mellett:
a) a lakás nagyságát igazoló hiteles iratot, illetve bérleti-, albérleti szerződést,
b) a lakásban együtt élő, bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező személyek számáról, a lakáshasználat jogcíméről szóló nyilatkozatot.
(3) A lakhatáshoz kapcsolódó települési támogatás esetében elismert lakásnagyság
a) ha a háztartásban 1 személy lakik 35 nm,
b) ha a háztartásban 2 személy lakik 45 nm,
c) ha a háztartásban 3 személy lakik 55 nm,
d) ha a háztartásban 4 személy lakik 65 nm,
e) ha 4 személynél több lakik a háztartásban, a d) pontban megjelölt lakásnagyság és minden további személy után 5-5 nm,
de legfeljebb a jogosult által lakott lakás nagysága.
(4)5 A lakásfenntartás elismert havi költsége az elismert lakásnagyság és az egy négyzetméterre jutó elismert költség szorzata. Az egy négyzetméterre jutó elismert havi költség 600 Ft.
(5) A lakhatáshoz kapcsolódó települési támogatás szempontjából a lakásfenntartás tényleges kiadásaként figyelembe kell venni:
a) a havi lakbért vagy albérleti díjat a bérleti szerződésben foglaltak szerint,
b) a lakáscélú hitelintézeti kölcsön havi törlesztő részletét, a hitelintézet igazolása alapján,
c) a közös költséget,
d) a fűtési díjat,
e) a hulladékszállítási díjat,
f) a villanyáram, víz és gázfogyasztás havi költségeit, valamint a csatorna használati díj 1 hónapra jutó összegét számla alapján.
(6) A települési lakásfenntartási támogatást rendszeres települési támogatás formájában lehet nyújtani. A támogatást havi rendszerességgel, legalább 6 és maximum 12 hónapra lehet megállapítani.
(7) A helyi lakásfenntartási támogatás egy lakásra csak egy jogosultnak állapítható meg függetlenül a lakásban élő személyek számától.
21. § (1) A lakhatáshoz kapcsolódó települési támogatás mértéke: havonta az elismert költségek 10 %-a, de legalább havi 2.000.- Ft.
(2) A támogatást elsősorban természetbeni szociális ellátás formájában a lakásfenntartással összefüggő rendszeres kiadásokhoz kell nyújtani, amelyek megfizetésének elmaradása a kérelmező lakhatását a legnagyobb mértékben veszélyezteti.
(3) Nem részesülhet lakhatáshoz kapcsolódó települési támogatásban az, aki lakáshasznosításból származó jövedelemmel rendelkezik.
15. Utazási támogatás
21/A. §6 (1) Utazási támogatás állapítható meg annak a gyermeknek, fiatal felnőttnek, akinek családjában az egy főre jutó jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 170 %-át, és a gyermek más település oktatási intézményében tanul.
(2) Fiatal felnőtt részére az (1) bekezdésben foglaltak fennállása esetén is csak abban az esetben állapítható meg rendkívüli gyermekvédelmi támogatás, ha közép- vagy felsőoktatási intézmény nappali tagozatán tanul, ás 24. életévét még nem töltötte be.
(3) Az utazási támogatás összege havonta az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének legalább 5% -a legfeljebb 50 %-a. (4) Az utazási támogatást a tanév időszakára, legfeljebb kérelem benyújtásától a tanév végéig lehet megállapítani.
III. TERMÉSZETBENI ÖNKORMÁNYZATI TÁMOGATÁSOK
15. Köztemetés
22. § (1) Az Sztv. 48. § szerinti köztemetést a polgármester rendeli el.
(2) A köztemetés költségének megtérítésére a hatáskör gyakorlója méltányosságból részletfizetést engedélyezhet, illetve indokolt esetben a megtérítéstől részben vagy egészben eltekinthet, ha az a kötelezett vagy családjának megélhetését veszélyezteti, vagy számára aránytalanul nagy terhet jelent.
(3) Megélhetést veszélyeztető, vagy aránytalanul nagy terhet jelentő élethelyzet megítélésénél e rendelet 12. § (2) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(4) Minden esetben foganatosítani kell az Sztv. 48. §-ban foglaltakat.
16. Természetbeni ellátások egyéb szabályai
23. § (1) E rendelet alapján az alábbi pénzbeli szociális ellátások egészben vagy részben természetbeni szociális ellátás formájában is nyújthatóak:
(2) Pénzbeli ellátás helyett természetbeni ellátást kell megállapítani akkor, ha
a) a kérelem erre irányul,
b) a kérelmező életvitele alapján feltételezhető, hogy a pénzbeli ellátás felhasználása nem a rendeltetésének megfelelően történik, illetve ha
c) az arra rászoruló így biztosabban jut segítséghez.
(3) Amennyiben a pénzben megállapított támogatás felhasználása nem rendeltetésszerűen történik, a támogatást a továbbiakban természetben folyósítandó támogatásra kell átváltoztatni.
(4) A természetben nyújtott pénzbeli szociális ellátások szociális utalvány formájában is biztosíthatók.
17. Az aktív korúak ellátására és a lakhatáshoz kapcsolódó rendszeres kiadások viseléséhez nyújtott települési támogatásra jogosult személyek részére a lakókörnyezet rendezettségének biztosítása körében előírt részletes szabályok
24. § (1) Az aktív korúak ellátását és a lakhatáshoz kapcsolódó rendszeres kiadások viseléséhez nyújtott települési támogatást kérelmező vagy arra jogosult személy a lakókörnyezete rendezettségének biztosítására vonatkozó, jelen rendeletben megállapított feltételeket teljesíteni köteles.
(2) Az az aktív korúak ellátását és a lakhatáshoz kapcsolódó rendszeres kiadások viseléséhez nyújtott települési támogatást kérelmező személy, aki az ellátásra válik jogosulttá, az Szt-ben, és jelen rendeletben foglaltakon felül a jogosultság egyéb feltételeként köteles házának, kertjének rendben tartására az alábbiak szerint:
a) a lakáshoz tartozó udvar, kert rendben tartása, szemét és lom eltávolítása,
b) az ingatlanhoz tartozó kert rendeltetésszerű használata, művelése,
c) az ingatlan előtti járdának (járda hiányában egy méter széles területsávnak), a járda melletti zöldsáv úttestig terjedő teljes területének, legfeljebb az épület 10 méteres körzetén belüli területének a gondozása, tisztán tartása, szemét- és gyommentesítése,
d) a lakás rendeltetésszerű használata az alábbiak szerint:
IV. Személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások
18. Szociális szolgáltatások
25. § (1) Az önkormányzat a rászorultak részére személyes gondoskodást nyújtó szociális alapszolgáltatások keretében
a) étkeztetést,
b) házi segítségnyújtást,
c) családsegítést,
d) idősek nappali ellátását
biztosít.
(2) A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénylésére a 9/1999.(XI.24.) SzCsM rendelet szabályait kell alkalmazni.
(3) A szociálisan rászoruló személyek részére biztosítandó szolgáltatási feladatok meghatározása érdekében az Szt. 92. § (3) bekezdése szerint szolgáltatásszervezési koncepciót készít, melynek tartalmát kétévente november 15-ig felülvizsgálja.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott szolgáltatásszervezési koncepció elkészítésében való közreműködésre, a koncepcióban meghatározott feladatok megvalósulásának, végrehajtásának folyamatos figyelemmel kísérésére az önkormányzat helyi szociálpolitikai kerek asztalt hoz létre.
19. Szociális alapszolgáltatások
26. § (1) Az Szt. 62. § szerint az étkeztetés keretében azoknak a szociálisan rászorultaknak a legalább napi egyszeri meleg étkezéséről kell gondoskodni, akik azt önmaguknak, illetve önmaguknak és eltartottjaik részére tartósan vagy átmeneti jelleggel nem képesek biztosítani.
(2) Étkeztetésben kell részesíteni azt az igénylőt, illetve általa eltartottat is, aki
a) 65. életévét betöltötte, vagy
b) tartósan beteg vagy súlyosan fogyatékos, vagy kórosan sovány, vagy
c) hajléktalan
és nem képes az (1) bekezdés szerinti étkezésről más módon gondoskodni.
(3) Az ellátásról a rászoruló kérelme, illetve a családsegítő szolgálat, vagy a jelzőrendszer tagjának jelzése alapján kell dönteni. Az 3. számú függelék szerinti kérelmet a Családsegítő Szolgálat vezetőjénél kell benyújtani, amihez csatolni kell az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a háziorvos által kiállított 4. számú függelék szerinti igazolást is. A Családsegítő Szolgálat vezetője e rendelet szabályainak figyelembe vételével dönt a kérelem teljesítéséről, majd az étkeztetésben részesülő személlyel a rendelet 5. sz. függeléke szerinti megállapodást legfeljebb 3 hónapos időtartamra köteles megkötni.
(4) Az étkezési térítési díjat az önkormányzat külön rendeletben állapítja meg, és azt minden év november 30-ig felülvizsgálja.
(5) Akinek a havi jövedelme
a) öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét nem haladja meg személyi térítési díjat nem fizet,
b) öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét meghaladja, de annak 130 %-át nem haladja meg 70%-os kedvezményben részesül;
c) öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegnek 130%-át meghaladja, de annak 150 %-át nem haladja meg 50%-os kedvezményben részesül;
d) öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegnek 150%-át meghaladja teljes összegű személyi térítési díjat fizet.
(6) Az étkeztetést az önkormányzat fenntartásában működő konyha élelmezési tevékenységének keretében a napi egyszeri főétkezéssel (ebéd) biztosítja, oly módon hogy azt az önkormányzat családgondozó közreműködésével a rászorulónak otthonába szállítja, illetve a jogosult, vagy hozzátartozója saját maga azt elszállítja.
(7) Az önkormányzat fenntartásában működő konyha üzemszünetének esetére az étkeztetést külső szállító igénybevételével kell biztosítani.
(8) Hajléktalan személyek részére az étkeztetést eldobható edényben kell biztosítani. Az önkormányzat törekszik arra, hogy a hajléktalanok részére nyújtott étel elfogyasztásához helyet biztosítson.
27. § (1) Az önkormányzat Szt. 63 §-ában meghatározott jogosultak részére házi segítségnyújtást biztosít.
(2) A házi segítségnyújtást az önkormányzat a Családsegítő Szolgálat által biztosítja. A gondozást szociális gondozók végzik.
(3) A házi segítségnyújtás keretében az önkormányzat biztosítja
a) az alapvető gondozási, ápolási feladatok elvégzését,
b) az önálló életvitel fenntartásában, az ellátott és lakókörnyezete higiéniás körülményeinek megtartásában való közreműködést,
c) a veszélyhelyzetek kialakulásának megelőzésében, illetve azok elhárításában való segítségnyújtást.
28. § (1) A házi segítségnyújtás biztosítására irányuló kérelmet a Családsegítő Szolgálatához kell benyújtani. Az ellátás biztosítását a családsegítő szolgálat családgondozója is kezdeményezheti. Az előgondozást a családsegítő szolgálat végzi.
(2) A házi segítségnyújtás keretében biztosított ellátás intézményi térítési díja: 200.- Ft/ óra.
(3) A házi segítségnyújtásban részesülő személyi térítési díjat fizet, amely az óradíj és az adott hónapban a gondozásra fordított idő szorzata.
Családsegítés
29. § (1) Az önkormányzat családsegítő szolgálatot működtet. A családsegítő szolgálat térítésmentesen biztosítja:
a) a szociális, életvezetési és mentálhigiénés tanácsadást,
b) az anyagi nehézségekkel küzdők számára a pénzbeli, természetbeni ellátásokhoz, továbbá a szociális szolgáltatásokhoz való hozzájutás megszervezését,
c) a családgondozást, így a családban jelentkező működési zavarok, illetve konfliktusok megoldásának elősegítését,
d) közösségfejlesztő, valamint egyéni és csoportos terápiás programok szervezését,
e) a tartós munkanélküliek, a fiatal munkanélküliek, az adósságterhekkel és lakhatási problémákkal küzdők, a fogyatékossággal élők, a krónikus betegek, a szenvedélybetegek, a pszichiátriai betegek, a kábítószer-problémával küzdők, illetve egyéb szociálisan rászorult személyek és családtagjaik részére tanácsadás nyújtását,
f) a családokon belüli kapcsolaterősítést szolgáló közösségépítő, családterápiás, konfliktuskezelő mediációs programokat és szolgáltatásokat, valamint a nehéz élethelyzetben élő családokat segítő szolgáltatásokat.
(2) A családsegítő szolgálat az általános segítő szolgáltatás keretében az egyének és a családok életvezetési képességének megőrzése, valamint az egyén és a család életében jelentkező probléma megszüntetése érdekében
a) tájékoztatást ad a szociális, a családtámogatási és a társadalombiztosítási ellátások formáiról, az ellátáshoz való hozzájutás módjáról;
b) szociális, életvezetési és mentálhigiénés tanácsadást nyújt;
c) segítséget nyújt az egyénnek a szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi ügyek vitelében;
d) meghallgatja az egyén, család panaszát és lehetőség szerint intézkedik annak orvoslása érdekében;
e) családgondozással elősegíti a családban jelentkező krízis, működési zavarok, illetve konfliktusok megoldását.
(3) A családsegítés átfogó feladatait, valamint az e rendeletben meghatározott személyes gondoskodást biztosító ellátásokat a Családsegítő Szolgálat látja el.
Idősek nappali ellátása
30. § Az időskorúak nappali ellátása a saját otthonukban élő idős koruk miatt szociális és mentális támogatásra szoruló, önmaguk ellátására részben képes személyek részére biztosít lehetőséget a napközbeni tartózkodásra, társas kapcsolatokra, valamint az alapvető higiéniai szükségletek kielégítésére.
20. Hatályba léptetô rendelkezések
31. § (1) Jelen rendelet 2015. március 01. napján lép hatályba egyidejűleg hatályát veszti a 14/2013. (XII.31.) önkormányzati rendelet.
1. függelék a 3/2015. (II. 19.) önkormányzati rendelethez
2. függelék a 3/2015. (II. 19.) önkormányzati rendelethez
3. függelék a 3/2015. (II. 19.) önkormányzati rendelethez
4. függelék a 3/2015. (II. 19.) önkormányzati rendelethez
5. függelék a 3/2015. (II. 19.) önkormányzati rendelethez
Módosította a 9/2015. (VII.21.) önkormányzati rendelet. Hatályos: 2015. július 21-től.
Módosította a 9/2015. (VII.21.) önkormányzati rendelet. Hatályos: 2015. július 21-től.
Módosította a 5/2015. (III.31.) önkormányzati rendelet. Hatályos: 2015. március 31-től.
Hatályon kívül helyezte a 9/2015. (VII.21.) önkormányzati rendelet. Hatálytalan: 2015. július 21-től.
Módosította a 7/2015. (IV.22.) önkormányzati rendelet. Hatályos: 2015. április 22-től.
Beiktatta a 9/2015. (VII.21.) önkormányzati rendelet. Hatályos: 2015. július 21-től.