Halásztelek Város Önkormányzata Képviselő-testületének 6/2019(VI.6.) önkormányzati rendelete
Halásztelek Város településkép védelméről (TAK)
Hatályos: 2019. 06. 06- 2021. 12. 09Halásztelek Város Önkormányzata Képviselő-testületének 6/2019(VI.6.) önkormányzati rendelete
Halásztelek Város településkép védelméről (TAK)
Halásztelek Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. évi LXXIV. törvény 12. § (2) és (5) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján az Alaptörvény 32. cikk (1) a) pontjában és az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 57. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott, továbbá a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 23. § (5) bekezdés 5. pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Rendelet célja, hatálya és alkalmazása
1. § (1) A rendelet célja Halásztelek épített környezetének megőrzése érdekében az építészeti értékvédelemmel, a településképi követelményekkel és a településkép-érvényesítő eszközökkel kapcsolatos szabályok megállapítása figyelemmel a helyi adottságokra, mely kiterjed:
a) a helyi építészeti örökség területi és egyedi védelem (továbbiakban: települési helyi védelem) meghatározására, a védetté nyilvánításra és megszüntetésére vonatkozó szabályokra,
b) településképi szempontból meghatározó területek meghatározására,
c) településképi követelmények meghatározására,
d) reklámok, reklámhordozók és cégérek előírásaira,
e) településkép-érvényesítési eszközök szabályozására.
(2) E rendelet hatálya Halásztelek közigazgatási területére terjed ki.
(3) E rendelet előírásait Halásztelek Város Önkormányzat Képviselő-testülete által elfogadott településrendezési eszközökkel együtt kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. berendezés: közterülethez csatlakozó magánterületen, közterületen vagy közhasználat céljára átadott területen álló tárgy, kivéve köztárgy és műtárgy (pl. díszlet, megálló tábla, párakapu stb.)
2. cégér: valamely mesterségre vagy tevékenységre utaló tárgyat, figurális elemet, címerszerű ábrát tartalmazó épülettartozék, a homlokzati síkra merőlegesen kifüggesztett tárgy vagy címerszerű ábra, cégérnek minősül az a (nem az épület falsíkjára, valamint a kerítésre, kerítés-kapura kihelyezett) tábla is, mely csak a cégtáblán szereplő információkat tartalmazza. Nem minősül cégérnek az olyan hirdető-berendezés, amely nem közvetlenül a kereskedelmi-, szolgáltató-, illetve vendéglátó létesítmény jellegével, hanem az ott árusított vagy felhasznált termékkel kapcsolatos.
3. cégtábla: A cég nevét, székhelyét és az ott folytatott tevékenységet a bejáratnál feltüntető tábla.
4. CityLight formátumú eszköz: olyan függőleges elhelyezésű berendezés, amelynek mérete hozzávetőlegesen 118 cm x 175 cm és hozzávetőlegesen 2 négyzetméter látható, papíralapú reklámközzétételre alkalmas felülettel vagy 72”-90” képátlójú, 16:9 arányú, álló helyzetű digitális kijelzővel rendelkezik;
5. CityBoard formátumú eszköz: olyan 2,5 métertől 3,5 méter magasságú két lábon álló berendezés, amelynek mérete 7-9 négyzetméter, látható, papír- (vagy fólia-) alapú, nem ragasztott, hátulról megvilágított reklámközzétételre alkalmas, hátsó fényforrás által megvilágított felülettel, vagy ilyen méretű digitális kijelzővel rendelkezik;
6. címtábla: intézmény, vállalkozás nevét, vagy egyéb adatait feltüntető tábla.
7. egyedi tájékoztató tábla: olyan rögzített, egyedi méretű, állandó tartalmú hirdető berendezés, amely a gazdasági, kereskedelmi, szolgáltatói tevékenységet végzők tevékenységéről, telephelyéről, megközelíthetőségéről ad információt.
8. egyéb műszaki berendezés: épületre szerelt műszaki eszköz.
9. eredeti állapot: e rendelet alkalmazásában a védett értéket képviselő, eredeti építéskori állapot vagy a védelem alá helyezés szerint a védendő értéket képviselő állapot.
10. értékvizsgálat: a Kormányrendeletben meghatározottak szerinti dokumentum.
11. épület fő gerince: Az épület tömegét meghatározó, jellemzően az utcai traktus legmagasabb és leghosszabb gerince.
1. funkcionális célokat szolgáló utcabútor: olyan utasváró, kioszk és információs vagy más
HELYI VÉDELEM
A helyi védelem feladata, általános szabályai, önkormányzati kötelezettségek
A helyi védelem feladata
3. § (1) A különleges oltalmat igénylő településszerkezeti, település- és utcakép, építészeti, történeti, régészeti, képző- és iparművészeti, műszaki-ipartörténeti, természeti tájképi szempontból védelemre érdemes területek, épületegyüttesek, építmények, épületrészek, köz- és műtárgyak, növények vagy növény-együttesek számbavétele, meghatározása, nyilvántartása, dokumentálása, valamint a nyilvánossággal történő megismertetése.
(2) A helyi védelem alá helyezést, vagy annak megszüntetését
a) bármely természetes, jogi személy, illetve egyéb szervezet, írásban a polgármesternél
b) a polgármester, a képviselő-testület bizottsága, az önkormányzati képviselő a Képviselő-testületnél
írásban kezdeményezheti
(3) A (2) bekezdés szerinti kezdeményezésnek tartalmaznia kell a helyi egyedi védelem esetén a helyi védettség alá helyezésével vagy megszüntetésével érintett érték:
a) megnevezését, szükség esetén körülhatárolását a helyrajzi számok megjelölésével, b) a védelem jellegével kapcsolatos javaslatot,
c) rövid leírását, irodalmi, fényképi vagy egyéb dokumentálását (irodalom, fotók)
d) a kezdeményezés indokolását
e) a kezdeményező nevét, megnevezését, lakcímét, székhelyét
A helyi védelem szabályai
4. § (1) A helyi védelem alá helyezéssel vagy annak megszüntetésével kapcsolatos döntés előkészítéséről a polgármester gondoskodik.
(2) Az előkészítés során a védetté nyilvánítást megelőzően be kell szerezni az érintett ingatlannal rendelkezni jogosultak (a tulajdonosok), és ha van, akkor a személyes, ill. telki szolgalmi jog jogosultjának véleményét.
(3) A helyi védelem alá helyezési vagy annak megszüntetésére irányuló eljárás megindításáról értesíteni kell: a) a javaslattevőt b) azt a hatóságot, amelynek a feladat- és hatáskörét a védelem alá helyezés érinti c) az ingatlannal rendelkezni jogosultakat
(4) A helyi védelem alá helyezési javaslat támogatásáról és ennek megfelelően a településképi rendelet módosítására irányuló eljárás megindításáról vagy a javaslat elutasításáról a képviselő-testület dönt a javaslat beérkezésétől számított 60 napon belül, a módosítás kihirdetése útján történik.
(5) A helyi védelem elrendeléséről az (1) bekezdésben nem említettek értesítése a rendelet módosítás kihirdetése útján történik.
(6) A helyi egyedi védelem megszűntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a helyi védett érték károsodása olyan mértékű, hogy a károsodás műszaki eszközökkel helyre nem állítható, vagy pedig a védetté nyilvánítás feltételei nem állnak fenn.
(7) A helyi egyedi védelem alatt álló építményt, építményrészt csak a helyi védelem megszüntetését követően lehet elbontani.
(8) A helyi védelem megszüntetése során az egyes épületrészeknek, tartozékoknak az új épületbe történő beépítése, illetve azok megőrzése, helyrehozatala előírható.
(9) Ha egy helyi egyedi védelem alatt álló érték védettsége megszűnik, annak közzétételével egyidejűleg a jegyző kezdeményezi az ingatlanügyi hatóságnál a helyi védelem törlését.
Önkormányzati kötelezettségek
5. § (1) A helyi egyedi védelem alá helyezett értékekről naprakész elektronikus nyilvántartást kell vezetni.
(2) A nyilvántartás része a helyi védett értékeket tartalmazó lista, valamint a helyi védett értékeket ábrázoló térkép.
(3) A nyilvántartás tartalmazza a védett érték:
a) megnevezését,
b) védelmi nyilvántartási számát,
c) a védett érték azonosító adatait (alkotó megnevezése),
d) a védelem típusát,
e) a védett érték helymeghatározásának adatait, területi védelem esetén a védett terület lehatárolását, (helyrajzi szám, utca, házszám, helyszínrajz)
f) a védelem rövid indokolását az értékvizsgálat alapján,
g) a védett érték állapotfelmérésének adatait.
(4) A nyilvántartás nyilvános, abba bárki betekinthet.
Az egyedi védelem meghatározása
6. § A helyi egyedi védelem kiterjed a védetté nyilvánított 2. mellékletben felsorolt, számozással ellátott helyi védett épületre, építményre és egyéb értékre.
Az egyedi védelemhez kapcsolódó tulajdonosi kötelezettségek
7. § (1) A helyi védett érték tulajdonosa köteles gondoskodni a védett érték karbantartásáról, értékcsökkentést nem okozó fenntartásáról, valamint a rendeltetésnek megfelelő használatáról.
(2) A helyi védett érték rendeltetésének megváltoztatását eredményező beruházás csak akkor hajtható végre, ha az igényelt rendeltetés kielégíthető a helyi védett érték fennmaradása mellett.
(3) A helyi védett érték környezetében és a védett értéket tartalmazó ingatlanon nem végezhető olyan beavatkozás, változtatás, ami előnytelen a védett érték látványa szempontjából.
(4) A védett érték megfelelő fenntartását és megőrzését elsősorban a rendeltetésnek megfelelő használattal kell biztosítani.
(5) A helyi védettségű építészeti örökség korszerűsítését, átalakítását, bővítését vagy részleges bontását a védelem ténye nem zárja ki, amennyiben az építmény védelmére okot adó jellegzetességei nem változnak meg, azok eredeti helyükön megtarthatók.
(6) Helyi védettségű épülethez történő hozzáépítés, ráépítés, vagy annak telkén új építmény, építményrész építése akkor lehetséges, ha nem sérti a védett építészeti érték fennmaradását, érvényesülését, hitelességét.
(7) A védett építészeti értéket lehetőség szerint eredeti állapotában kell megőrizni. Előnyben kell részesíteni az ezt elősegítő, az eredeti építőanyag, szerkezet, forma megőrzését biztosító állagjavító, konzerváló eljárásokat, a restaurálást, valamint a hagyományos építészeti-műszaki megoldásokat.
(8) Amennyiben az eredeti állapot megőrzése nem lehetséges, a védett építészeti értéket anyagi és eszmei értékei összefüggéseire tekintettel hitelesen és meghatározó módon érvényre kell juttatni. A műszaki, gazdasági és funkcionális szempontból egyenértékű beavatkozások közül előnyben kell részesíteni a védett építészeti értékek fennmaradását, érvényesülését szolgáló és visszafordítható megoldásokat.
(9) Helyi egyedi védettségű építmény nem bontható.
(10) Helyi egyedi védettségű építmény részlegesen akkor bontható, ha a) a bontani kívánt építményrészt (az építmény egy bizonyos hányada) építészeti értéket nem hordoz b) a beavatkozás a helyi védelem alatt álló építmény használata érdekében, a védelem alá helyezését megalapozó építészeti értékek sérelme nélkül megvalósítható.
(11) A védelemben részesített építmények korszerűsíthetők, funkciójuk megváltozhat, ezzel azonban védettségre okot adó értékeik nem csökkenthetők.
(12) A helyi védettségű építészeti örökség károsodása esetén a tulajdonosnak helyrehozatali kötelezettsége van.
A TELEPÜLÉSKÉPI SZEMPONTBÓL MEGHATÁROZÓ TERÜLETEK
8. § Halásztelek településképi szempontból meghatározó területei az 1. mellékletben lehatároltak szerint:
A TELEPÜLÉSKÉPI KÖVETELMÉNYEK
9. §
Közterületekre és magánterületekre vonatkozó területi előírások
Építmények anyaghasználatára vonatkozó általános építészeti követelmények
10. § (1) Építmények színezésekor/átszínezésekor az építmény egészének a színezésével és anyaghasználatával, valamint az utcaképpel és a szomszédos épületekkel nem harmonizáló homlokzat-színezés, az adott környezettel nem harmonizáló homlokzati és tetőfedési anyagok használata nem javasolt. Az anyag és színhasználatra vonatkozó egyedi építészeti rendelkezések:
a) homlokzatok esetében anyag és színhasználatra vonatkozóan: az építményeken nem javasolt a hagyományos anyaghasználattól (tégla-, kőburkolat, vakolt felület) eltérő homlokzatburkolás (pl.: fém- és műanyag lemezborítás), és az élénk, erős, telt színekkel történő homlokzatképzés, elsősorban a pasztell színek alkalmazása javasolt. Homlokzat színezésénél sarkon való színváltás nem elfogadható.
b) tetőhéjazatra vonatkozóan: felújítás során is, lakóépületek és középületek esetében cserepes fémlemez, bitumenes hullámlemez, műanyag- és fém trapéz- és hullámlemez, hagyományostól jelentősen eltérő színű alkalmazása nem elfogadható.
(2) Több közterületre néző saroképület homlokzata részlegesen, vagy több ütemben nem újítható fel, kivéve az élet- és balesetveszély elhárításának esetét.
(3) Kerítés közterület felől áttört legyen. Zárt kerítés esetén nem használható műanyag, pala, illetve fém trapéz- és hullámlemez.
A településképi szempontból meghatározó területekre vonatkozó
egyedi építészeti követelmények
11. §
12. § A történelmileg kialakult településmag településképi szempontból meghatározó területén épületek, építmények elhelyezésére az alábbi előírások érvényesek:
(1) Épület építésekor, illetve átépítésekor az alábbiakat szükséges figyelembe venni:
a) az alaprajzi elrendezésből adódó tömeg- és homlokzatképzésével, a homlokzat tagolásával, anyag- és színhasználatával, a nyílászárók kiosztásával, az épület rendeltetésével és használatának sajátosságaival összefüggő, a homlokzatra és az épülettömegre vonatkozó építészeti megoldásokkal illeszkedjen az utcaképbe,
b) a tetőzet kialakítása (nyeregtetős épületnél), hajlásszöge és esetleges tetőfelépítménye, anyaghasználata a környezet adottságaihoz illeszkedjen.
(2) Közterülettel érintkező telekhatáron történő építés esetén, az azonos telken lévő valamennyi épület, épületrész utcai homlokzatát egységesen kell kialakítani.
(3) Az épület tetőformája: nyeregtető esetén lehetőleg az utcára merőleges főgerincű, vagy az utca felé csonkakontyolt tetőforma, tetőhajlásszöge pedig 35-45° közötti legyen.
(4) Az épület jellemző szintszáma: földszintes, vagy földszint + beépített tetőteres kialakítású, magassága a meglévő/szomszédos épületekhez, az utcaképhez igazodó legyen.
(5) A területen manzárd tető kialakítása kivételesen lehetséges amennyiben a tárgyi ingatlant is magában foglaló utcaszakasz azonos oldalán már létezik meglévő hasonló adottságú lakóépület.
(6) A közterület felőli kerítést és kapu(ka)t az épület építészeti karakteréhez, anyag és színhasználatához, megjelenéséhez, településképi sajátosságaihoz illeszkedően szükséges kialakítani.
(7) Kerti építmény, melléképület a közterülettől 10 méteren túl helyezhető el, tömege, anyag és színhasználata igazodjon a főépület kialakításához.
(8) A kialakult közterületi zöldfelületeket meg kell őrizni, azokon fakivágás csak az egyed egészségügyi állapota által indokolt esetben lehetséges, előzetes engedély beszerzése mellett, az egyed pótlásával. Az egyed pótlásának más geolokáción történő kivitelezését írásban indokolni szükséges.
13. § Kastély, mint műemlék és műemléki környezetének településképi szempontból meghatározó területén épületek, építmények elhelyezésére az alábbi előírások érvényesek:
14. § Kisvárosias lakóterületek településképi szempontból meghatározó területein lévő épületek, építmények elhelyezésére az alábbi előírások érvényesek:
(1) Új épület építésekor a városképi megjelenésével, tömegével, homlokzatának anyag és színhasználatával illeszkedjen az épített környezetébe, a meglévő épületek alkotta struktúrába.
(2) Meglévő épület átépítésekor, bővítésekor az új épületrész alkosson egy építészeti egységet mindenre kiterjedően (homlokzati tagolások, anyag és színhasználat vonatkozásában).
(3) Közterülettel érintkező telekhatáron történő építés esetén, az azonos telken lévő valamennyi épület, épületrész utcai homlokzatát egységesen kell kialakítani.
(4) A lakótelepi részeken a meglévő lapostetős megjelenés megtartandó, az esetleges magastetős bővítés lehetőleg visszahúzott tetőemeletként valósítható meg az alatta már meglévő lakás bővítéseképpen.
(5) Lakótelepi részeken a közterület felőli telekhatáron kerítés nem létesíthető, maximum 40-50 cm magas sövénnyel lehatárolás telepíthető.
(6) Ezeken a területeken az új gépjármű parkolókat gyeprácsos kivitelben javasolt kialakítani a minél nagyobb zöldfelület megtartása és kialakítása érdekében.
(7) Kerti építmény, melléképület a főépülettől különállóan nem építhető és nem telepíthető, gépjárműtárolás céljára sem.
(8) A kialakult közterületi zöldfelületeket meg kell őrizni, azokon fakivágás csak az egyed egészségügyi állapota által indokolt esetben lehetséges, előzetes engedély beszerzése mellett.
15. § Az új és külső városrészek területein településképi szempontból meghatározó területén épületek, építmények elhelyezésére az alábbi előírások érvényesek.
1. Új építéssel vagy a meglévő bővítésével megvalósuló épület szintszáma: földszintes, vagy földszint + beépített tetőteres kialakítású legyen, magassága a meglévő/szomszédos épületekhez, az utcaképhez igazodó legyen.
(2) Az épület homlokzatának anyag- és színhasználata településképi szempontból a környezetbe illeszkedjen.
(3) Az épület tetőformája: nyeregtető, lehetőleg az utcára merőleges főgerincű, vagy az utca felé csonkakontyolt tetőforma, tetőhajlásszöge pedig 35-45° közötti legyen.
(4) A közterület felőli kerítést és kapu(ka)t az épület építészeti karakteréhez, anyag és színhasználatához, megjelenéséhez, településképi sajátosságaihoz illeszkedően, valamint a közterületi kialakításnak megfelelően kell kialakítani.
(5) Kerti építmény, melléképület a közterülettől 10 méteren túl helyezhető el, tömege, anyag és színhasználata igazodjon a főépület kialakításához.
(6) A kialakult közterületi zöldfelületeket meg kell őrizni, azokon fakivágás csak az egyed egészségügyi állapota által indokolt esetben lehetséges, előzetes engedély beszerzése mellett.
16. § Duna menti vízügyi terület településképi szempontból meghatározó területén épületek, építmények elhelyezésére az alábbi előírások érvényesek.
(1) A táj karakterét meghatározó mozaikos tájhasználat (szántó-gyep-erdő használatú területek változatossága) megőrzendő.
(2) Erdőfelújítás, erdőtelepítés során a tájkarakter erősítése érdekében a termőhelyi adottságoknak megfelelő honos fafajok telepítendők, valamint természet- és környezetkímélő gazdálkodási módszerek alkalmazandók,
(3) A területen csak vízgazdálkodási épületek építmények építhetők a környezetbe illesztett módon alakítandók ki
(4) Kizárólag lábazat nélküli áttört kerítés, illetve vadvédelmi kerítés létesíthető.
A helyi egyedi védelem alatt álló értékekre vonatkozó településképi követelmények
17. § A helyi egyedi védelem alatt álló értékek vonatkozásában jelen rendelet a 3. §-7. §-ban meghatározottakon túl, az alábbi településképi követelmények alkalmazandók:
(1) Az építmény – a védettség alapját jelentő értékét képező – eredeti külső megjelenítését, beleértve az ahhoz csatlakozó tetőfelületet és vízelvezető rendszert, valamint azok
a) egészének és részleteinek külső geometriai formáit, azok rész- és befoglaló méreteit,
b) eredeti anyaghatását, nyílászárók esetében eredeti anyaghasználatát, díszítettségét, tok- és szárnyszerkezeti méret- és arányrendjét, valamint a nyílás- és osztásrendjét, és
c) eredeti épülettartozékait meg kell őrizni, valamint helyre kell állítani
(2) A meglévő épület homlokzati nyílászáró-szerkezetei csak a meglévő szerkezettel azonos méretű, osztásrendszerű és színezésűre cserélhetők. A kicserélt nyílászáró szerkezetének anyaga abban az esetben térhet el az eredeti nyílászáró anyagától, ha az nem befolyásolja a védett érték településképi megjelenését.
(3) Ha az építmény egy részét, részletét korábban az eredetitől stílusidegen módon eltérő megjelenésűvé alakították, építették át, és az eredeti állapotáról készült, vagy arra vonatkozó dokumentum nem lelhető fel, akkor azt a homlokzat megmaradt eredeti elemeinek, vagy hasonló stílusú épülethomlokzatok megfelelő formaelemeinek alkalmazásával kell helyreállítani.
(4) Meglévő épület közterületről látható homlokzatán és tetőzetén, valamint új épület homlokzatán és tetőzetén, vagy azok előtt kábel sem szabadon, sem védőcsőben, sem védődobozban nem helyezhető el.
(5) Az építmény utcai homlokzatának felújítását, színezését több tulajdonos esetén is egységesen, egy időben kell elvégezni.
(6) Helyi védett értéknek minősülő építményen új parapetkonvektor kivezetés közterületről is látható egysége és kivezetése nem helyezhető el.
(7) Helyi védett értéknek minősülő építményen csak a látványt nem zavaró antenna vagy más hírközlési berendezés helyezhető el a közterület felől nem látható épületrészen.
(8) Az épület utcai homlokzatán nem helyezhető el az épülettől elkülönülő vagy az épület megjelenéséhez nem illeszkedő ablakklíma berendezés és klímaberendezések kültéri egysége (a továbbiakban együtt: kültéri klímaberendezés).
(9) Helyi védett értéknek minősülő építmény közterület irányából a meglévő és kialakult rálátás mértéke és minősége, szomszédos telek beépítésével, illetve szomszédos épület bővítésével nem csökkenthető.
Egyes sajátos építmények, műtárgyak, valamint egyéb műszaki berendezések vonatkozó követelménye
18. § (1) Védett területen, a közterületeken a közvilágítás elemeit anyaghasználatában és megjelenésében egységes arculat szerint kell kialakítani.
(2) Vízmű gépházakat, víz- és záportározókat, a szennyvízátemelőket, transzformátorállomásokat, energia-átalakítókat, gáznyomás-szabályozókat, közművezetékek nyomvonalait, műtárgyait és építményeit a településképi érdekeket szem előtt tartva kell elhelyezni.
(3) A (2) bekezdés szerinti mérnöki létesítményekhez tartozó közművezetékek – a kötelezően közterületi elhelyezéshez kötött építmények kivételével – elsősorban terepszint alatt vagy a fő rendeltetést jelentő épületen belül, vagy ahhoz csatlakoztatva, ezek hiányában a közterület felől kerítéssel, épületrésszel vagy növényzettel takartan helyezhetők el.
(4) A (2) és a (3) bekezdésben foglaltakat a létesítmények bővítése, illetve cseréje során is alkalmazni kell.
(5) Háztartási méretű napenergiát hasznosító berendezést a tetősíkba, vagy arra legfeljebb 10 fokos dőlésszöggel javasolt telepíteni.
(6) Gáznyomás-szabályozót a telek elő-, és oldalkertjében, az épület közterületre néző homlokzatán takartan, vagy a közterületről nem látszó homlokzatán javasolt elhelyezni.
(7) Szélgenerátor, más háztartási méretű kiserőmű elhelyezése kizárólag építési helyen belül javasolt a szükséges engedélyek birtokában, a szomszédos ingatlanok zavarása nélkül.
(8) Napelem önálló építményként való elhelyezése elsősorban intézményi, gazdasági, valamint a szabályozási tervben a közművek elhelyezésére szolgáló különleges területeken, építési helyen belül javasolt. Napelem hatásfokára való hivatkozással közterületi növényzet ritkítás, fa kivágása nem támogatott.
(9) Az épület közterület felőli homlokzatán és tetőfelületén klímaberendezés kültéri egységének, műholdas parabola-antennának az elhelyezése kerülendő.
(10) A város ellátását biztosító felszíni energiaellátási és elektronikus hírközlési sajátos építmények, műtárgyak elhelyezésére elsősorban alkalmas területek a mezőgazdasági, illetve külterületek, kivéve a védett területrészeket. Zöldmezős beruházások esetén elsődlegesen új, földalatti infrastruktúra kiépítése lehetséges. Hálózatbővítések esetén elsődlegesen a már meglévő alépítmények, oszlopsorok használatosak.
Reklámok, reklámhordozók és cégérek elhelyezésének szabályai
19. § (1) Reklámhordozók elhelyezése a hagyományosan kialakult településképet nem változtathatja meg hátrányosan.
(2) Reklámhordozó az épületek utcai homlokzatán – építési reklámháló kivételével – nem helyezhető el.
(3) Magántulajdonban álló ingatlanon elhelyezett reklámhordozó a telekhatárt nem keresztezheti és közvetlenül a telekhatáron nem helyezhető el.
(4) Reklámhordozó megvilágítása céljából kizárólag 80 lumen/Watt mértéket nem meghaladó hatékonyságú, statikus meleg fehér színű fényforrások használhatók.
(5) Reklám analóg és digitális felületen, állandó és változó tartalommal is közzé tehető.
(6) A közérdekű molinó, az építési reklámháló és a közterület fölé nyúló árnyékoló berendezés kivételével molinó, ponyva vagy háló reklámhordozóként, reklámhordozót tartó berendezésként nem alkalmazható.
Reklámok közzététele
1. § (1) Reklám közzététele, illetve reklámhordozók, reklámhordozót tartó berendezések elhelyezése a 8. számú melléklet szerinti kérelem kitöltésével kezdeményezhető.
(2) E rendelet 9. melléklete szerinti, a településszerkezeti terv alapján meghatározott területen nem tehető közzé reklám, illetve nem helyezhető el reklámhordozó, reklámhordozót tartó berendezés. A 9. melléklet 1-7. pontjaiban meghatározott területen kizárólag funkcionális célokat szolgáló utcabútor helyezhető el.
(3) Nem helyezhető el reklámhordozó, reklámhordozót tartó berendezés a helyi területi védelem alatt álló területeken.
A funkcionális célokat szolgáló utcabútorokra vonatkozó szabályok
1. § (1) E rendelet 9. mellékletben meghatározott területen kizárólag olyan funkcionális célokat szolgáló utcabútor helyezhető el, amelynek kialakítása a településképi megjelenést hátrányosan nem befolyásolja.
(2) E rendelet 9. mellékletben meghatározott területen létesített funkcionális célú utcabútor esetén kizárólag az utcabútor felülete vehető igénybe reklámközzététel céljából.
(3) A funkcionális célú utcabútoron reklámhordozót tartó berendezés – az utasváróban és a kioszkon elhelyezett CityLight formátumú eszköz kivételével – nem helyezhető el.
(4) A funkcionális célokat szolgáló utcabútorként létesített információs célú berendezés reklámközzétételre alkalmas felületének legfeljebb kétharmadán tehető közzé reklám. A más célú berendezés reklámcélra nem használható, kivéve a közterület fölé nyúló árnyékoló berendezés esetén, amelynek egész felülete hasznosítható reklámcélra.
Egyes utcabútorok elhelyezésére vonatkozó különleges szabályok
1. § (1) Halásztelek Város közigazgatási területén kizárólag olyan utasváró létesíthető, amely megfelel az alábbi technológiai feltételeknek: korszerű, időtálló, vandálbiztos anyagokból készült, megfelel a vonatkozó biztonsági előírásoknak, illeszkedik az épített környezetbe, valamint az utasszállítást végző cég (vállalkozás) jóváhagyásával is rendelkezik.
(2) Halásztelek Város közigazgatási területén kizárólag olyan kioszk létesíthető, amely megfelel az alábbi technológiai feltételeknek: korszerű, időtálló, vandálbiztos anyagokból készült, megfelel a vonatkozó biztonsági előírásoknak, illeszkedik az épített környezetbe.
(3) Információs célú berendezés az alábbi gazdasági reklámnak nem minősülő közérdekű információ közlésére létesíthető:
1. az önkormányzat működés körébe tartozó információk;
2. a település szempontjából jelentős eseményekkel kapcsolatos információk;
3. a településen elérhető szolgáltatásokkal, ügyintézési lehetőségekkel kapcsolatos tájékoztatás nyújtása;
4. idegenforgalmi és közlekedési információk;
5. a társadalom egészét vagy széles rétegeit érintő, elsősorban állami információk;
további, gazdasági reklámnak nem minősülő közérdekű információk.
(4) A más célú berendezés reklámcélra nem használható, kivéve a közterület fölé nyúló árnyékoló berendezés. A közterület fölé nyúló árnyékoló berendezés egész felülete hasznosítható reklámcélra.
Reklámhordozóra, reklámhordozó berendezésekre vonatkozó követelmények
1. § (1) Halásztelek Város közterületein reklámhordozón
1. horganyozott és szinterezett acélból, vagy szinterezett alumíniumból készült eszközön;
2. plexi vagy biztonsági üveg mögött;
3. hátsó fényforrás által megvilágított eszközben;
4. állandó és változó tartalmat is megjelenítő eszközön;
5. egymástól számított 2 méteres távolságon belül – ide nem értve az egyetlen funkcionális célú utcabútoron történő több reklámhordozó elhelyezését – sem horizontálisan, sem vertikálisan
nem helyezhető el.
(2) A közérdekű reklámfelület, az utasváró és a kioszk kivételével a reklám elhelyezésére szolgáló reklámhordozón kialakítható reklámfelület legalább egyharmadán Halásztelek Város Önkormányzata az információs célú berendezésekre megállapított információk közzétételére jogosult.
Közművelődési célú hirdetőoszlop létesítése
1. §
Eltérés jelentősnek minősített eseményről való tájékoztatás érdekében
1. § (1) A polgármester jelentősnek minősített eseményről való tájékoztatás érdekében, a jelentősnek minősített esemény időtartamára, legfeljebb azonban valamennyi jelentős esemény esetén, együttesen naptári évente tizenkét hét időtartamra a vonatkozó jogszabályok szerint településképi bejelentési eljárásban eltérést engedélyezhet a reklám közzé tevője számára.
(2) A polgármester döntése nem pótolja, illetve helyettesíti a reklám közzétételéhez szükséges, jogszabályban előírt egyéb hatósági engedélyeket, melyeknek a beszerzése a reklám közzé tevőjének feladata.
(3) A reklám közzé tevője az eltérést a településképi bejelentési eljárás lefolytatására irányuló írásbeli kérelmével kezdeményezheti.
Építési reklámháló kihelyezésének engedélyezése
26. § (1) A polgármester – településképi bejelentési eljárásban - az építési tevékenység építési naplóval igazolt megkezdésétől számított 3 hónap időtartamra /az építési tevékenység időtartamára építési reklámháló kihelyezését engedélyezheti.
(2) A polgármester kivételesen, különösen az építési tevékenység folytán a településkép várható javulására tekintettel az (1) bekezdés szerinti határidőt legfeljebb egy alkalommal 3 hónapra meghosszabbíthatja, amennyiben a kérelmező a kérelmet az (1) bekezdés szerinti időtartam lejártát megelőző 30 nappal benyújtja.
(3) Egy épület azonos közterületre néző homlokzatán kizárólag egy építési reklámháló helyezhető el.
TELEPÜLÉSKÉP-ÉRVÉNYESÍTÉSI ESZKÖZÖK
A településképi szakmai konzultáció
27. § (1) Településképi szakmai konzultációt bárki kérhet, de a konzultáció a településképi véleményezési, vagy településképi bejelentési eljárás hatálya alá tartozó esetek kivételével kötelező:
A településképi véleményezési eljárás
28. §
A településképi véleményezés szempontjai
29. §
A településképi bejelentési eljárás
30. §
A településképi bejelentési eljárás részletes szabályai
31. §
32. §
A településképi követelmények megszegésének esetei és jogkövetkezményei,
településképi kötelezési eljárás szabályai
33. §
34. § A kiszabott településképi bírságot a jogerőre emelkedéstől számított 30 napon belül átutalással vagy postai készpénzutalási megbízással kell megfizetni.
35. § E rendeletben nem szabályozott kérdésekben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
ZÁRÓ_ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
Hatálybalépés
36. § (1) Jelen rendelet 2019. június 6-án lép hatályba.
(2) E rendelet előírásait a hatályba lépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
Hatályon kívül helyezés
37. § E rendelet hatálybalépésével hatályát veszti a településkép véleményezési eljárásról szóló 11/2013.(V.02.) ök. rendelet, ezen rendeltet módosító 5/2014.(II.21), 12/2014.(VIII.28.), 12/2016.(IV.21.) és 25/2016.(XII.15.) ök. rendeletekkel együtt, valamint a településképi bejelentési eljárásról szóló 26/2016.(XII.15.) ök. rendelet, továbbá a 25/2017.(XII.14.) a reklámok, reklámhordozók és cégérek elhelyezésének, alkalmazásának követelményeiről, feltételeiről, tilalmáról és a településképi bejelentési eljárásról szóló önkormányzati rendelet.
Halásztelek településképi szempontból meghatározó területei
2. számú melléklet a 6 /2019.(VI.06.) ök. rendelethez
Helyi egyedi védelem alatt álló értékek jegyzéke
Helyi egyedi védelem
3. számú melléklet a 6 /2019.(VI.06.) ök. rendelethez
Fenntartásra és telepítésre javasolt fa fajok jegyzéke
4. számú melléklet a 6 /2019.(VI.06.) ök. rendelethez
INVÁZIÓS NÖVÉNYFAJOK MAGYARORSZÁGON
fehér akác (Robinia pseudoacacia) |
kudzu nyílgyökér (Pueraria montana) |
5. számú melléklet a 6 /2019.(VI.06.) ök. rendelethez
Az értékvizsgálat adattartalma
6. számú melléklet a 6 /2019.(VI.06.) ök. rendelethez
KÉRELEM
TELEPÜLÉSKÉPI SZAKMAI KONZULTÁCIÓ IRÁNT
Építtető adatai |
Tervező adatai |
||
Építtető neve: |
Tervező neve: |
||
Postai címe: |
Postai címe: |
||
E-mail címe: |
E-mail címe: |
||
Kapcsolattartó neve: |
Tervezői jogosultság sz.: |
||
Postai címe: |
Tervező szervezet neve |
||
E-mail címe: |
Építési tevékenység adatai |
Kérelem terv mellékletei |
||
Építési tevékenység |
|||
Építési tevékenység |
|||
fotók, |
|||
utcakép az illeszkedést igazolandó |
|||
tervezett színek, anyagok, minták |
7. számú melléklet a 6 /2019.(VI.06.) ök. rendelethez
KÉRELEM
TELEPÜLÉSKÉPI VÉLEMÉNY IRÁNT
Építtető adatai |
Tervező adatai |
||
Építtető neve: |
Tervező neve: |
||
Postai címe: |
Postai címe: |
||
E-mail címe: |
E-mail címe: |
||
Kapcsolattartó neve: |
Tervezői jogosultság sz.: |
||
Postai címe: |
Tervező szervezet neve |
||
E-mail címe: |
|||
Építési tevékenység adatai |
Kérelem terv mellékletei |
||
Építési tevékenység |
|||
Építési tevékenység |
|||
fotók, |
|||
látványterv, |
|||
utcakép az illeszkedést igazolandó |
8. számú melléklet a 6 /2019.(VI.06.) ök. rendelethez
KÉRELEM
TELEPÜLÉSKÉPI BEJELENTÉSI ELJÁRÁS IRÁNT
Építtető adatai |
Tervező adatai |
|||
Bejelentő neve: |
Tervező neve: |
|||
Postai címe: |
Postai címe: |
|||
E-mail címe: |
E-mail címe: |
|||
Kapcsolattartó neve: |
Tervezői jogosultság sz.: |
|||
Postai címe: |
Tervező szervezet neve |
|||
E-mail címe: |
||||
Építési tevékenység / Reklámelhelyezés / Rendeltetésváltoztatás adatai |
||||
Építési tevékenység |
||||
Építési tevékenység |
||||
Építési tevékenység |
||||
Rendeltetésváltoztatás megvalósításának időtartama: |
||||
(a megfelelő aláhúzandó) |
||||
Ideiglenes reklámelhelyezés esetén időtartam: |
9. számú melléklet a 6 /2019.(VI.06.) ök. rendelethez
REKLÁM, REKLÁMFELÜLET ELHELYEZÉSE NEM MEGENGEDETT AZ ALÁBBI TERÜLETEKEN:
1. melléklet