Rákócziújfalu Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 13/2013. (VIII.06.) önkormányzati rendelete
az önkormányzati költségvetés végrehajtási szabályairól
Hatályos: 2013. 08. 15- 2018. 06. 28Rákócziújfalu Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 13/2013. (VIII.06.) önkormányzati rendelete
az önkormányzati költségvetés végrehajtási szabályairól1
Rákócziújfalu Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 42. § (1) bekezdésében foglalt rendeletalkotási jogkörben eljárva, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 24. § (2) bekezdése és a Mötv. 111. § (2) bekezdése szerinti rendelet alkotási kötelezettsége alapján – figyelemmel az államháztartási törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII.31.) Korm. rendelet 24. §-ában foglaltakra, valamint a Magyarország 2013. évi költségvetéséről szóló 2013. évi CCIV. törvény rendelkezéseire, az Önkormányzat költségvetésének végrehajtásáról az alábbi rendeletet alkotja:
A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya Rákócziújfalu Község Önkormányzatára, az önállóan működő költségvetési intézményeire, a támogatásban részesített jogi személyekre, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre terjed ki.
A költségvetés szerkezete
A költségvetési és zárszámadási rendelet tartalmi követelményei
2. § (1) Az önkormányzat költségvetésében a költségvetési szervek a mellékletben részletezettek szerint alkotnak címrendet.
(2) Az önkormányzati költségvetési rendelet előterjesztésekor, illetőleg a zárszámadáskor a Képviselő-testület részére az Áht. 91. § (2) bekezdésében nevesített mérlegek és kimutatások tartalmát az alábbiakban meghatározottak szerint kell elkészíteni szöveges indokolással:
a) az önkormányzat összevont mérlege: mérlegszerűen bemutatja a tárgyévi működési és felhalmozási célú költségvetési bevételeket és kiadásokat főbb költségvetési jogcímenként, valamint a hiányt finanszírozó pénzügyi műveleteket és azok egyenlegét,
b) az önkormányzat adósságállománya és az önkormányzat által nyújtott hitelek állománya: a kimutatás tartalmazza a tárgyévben tervezett hitelfelvételt összegszerűen, valamint zárszámadáskor, hitelezők szerinti bontásban, és a kölcsönöket adósonkénti megbontásban.
c) a több éves kihatással járó döntések kimutatása: tartalmazza a döntés jogcímét, összegét, időbeli kihatását évenkénti bontásban összegszerűen és mindösszesen,
d) a közvetett támogatások, adóelengedések kimutatása: tartalmazza jogcímet, a kedvezményezett megnevezését, a kedvezmény mértékét és összegét, valamint az adott kedvezmények összesített értékét. A közvetett támogatásokat legalább az alábbi részletezettségben kell bemutatni:
- ellátottak térítési díjának méltányossági alapon történő elengedése,
- helyi adónál, gépjárműadónál biztosított kedvezmény, mentesség, adónemenként,
- helyiségek, eszközök hasznosításából származó bevételekből nyújtott kedvezmény, mentesség,
- egyéb nyújtott kedvezmény, vagy kölcsön elengedésének összege.
e) az önkormányzat vagyonkimutatása: zárszámadáskor készül, és tartalmazza az önkormányzat és intézményei saját vagyonának adatait a számvitelről szóló 2000.évi C törvény és a 249/2000. (XII.24.) Korm. rendelet 44/A. §-ában foglaltak szerinti tagolásban,
f) a vagyonkimutatás tartalmazza továbbá: a §-ra leírt , de használatban lévő eszközök állományát, az érték nélkül nyilvántartott eszközök állományát (képzőművészeti alkotások), a mérlegben értékkel nem szereplő kötelezettségeket (kezességvállalás, garanciavállalás),
g) a pénzmaradvány kimutatás: tartalmazza az önkormányzati szintű összesített pénzmaradvány, valamint az önállóan működő költségvetési szervek pénzmaradványát,
h) a kiemelt előirányzatok teljesítését,
i) az önkormányzat költségvetéséből támogatott szervezetek nevét és a támogatás összegét,
j) az önkormányzat hitelállományának alakulását, a költségvetési hiány finanszírozásának módját,
k) a zárszámadási rendeletnek tartalmaznia kell: az egyszerűsített mérleget, az egyszerűsített pénzforgalmi jelentést, a pénzmaradvány kimutatást, valamint az állami támogatásokkal való elszámolást.
Általános gazdálkodási előírások
3. § (1) A bevételi többlet és a jóváhagyott pénzmaradvány terhére előirányzatot a Képviselő-testület állapít meg, illetve módosít.
(2) A célhoz kötött állami támogatás és átvett pénzeszköz az adott célra Képviselő-testületi jóváhagyás nélkül is felhasználható – kivéve, ha a költségvetés eredeti előirányzata tartalmazza a keretösszeget -, az előirányzat módosítást legalább negyedévenként a Képviselő-testület tájékoztatásával egyidejűleg a költségvetési rendeleten át kell vezetni.
(3) A működési előirányzatok jogcímein belüli előirányzatokat, valamint a különböző feladatok előirányzatainak fő összegén belül – az (5) bekezdésben foglaltak mellett – az egyes kiemelt előirányzatokat a Polgármester átcsoportosíthatja. Az előirányzat-módosítást utólag a költségvetési rendeleten át kell vezetni.
(4) A felhalmozási célú előirányzatok esetében a feladatonként rendelkezésre álló előirányzat fő összegén belül, az egyes kiemelt előirányzatokat a Polgármester átcsoportosíthatja 1 millió forint erejéig. A módosításokat a költségvetési rendeleten át kell vezetni.
(5) Az önkormányzatnak havonta a tárgyhónapra, és a tárgyhónapot követő egy hónapra a tárgyhót megelőző hó 25-éig likviditási tervet kell készíteni.
(6) A tiszteletdíja és munkabérek a tárgyhót követő hó harmadik esedékesek. A juttatások kifizetése bankszámlára történő átutalással, vagy bankszámla hiányában házipénztári kifizetéssel történik.
(7) A fordított adózás alá eső ügyletekre vonatkozó szerződések megkötésekor a szerződő felek közösen és egybehangzóan nyilatkozniuk kell arról. hogy esetükben a fordított adózás alá eső jogügylet valamennyi törvényi alkalmazási feltétele fennáll és az ügylet vonatkozásában a szolgáltatás igénybe vevője fizeti meg az adót.
(8) A működési kiadási előirányzat terhére vállalt feladatok teljesítésére, a beruházási és felújítási munka tervezésére, kivitelezésére, a fejlesztési célú pénzeszköz átadására vonatkozó szerződéseknek az alábbiakat kell tartalmazniuk:
a) az önkormányzatot és felügyelete alá tartozó költségvetési szerveit terhelő fizetési kötelezettség teljesítési határideje a szerződés aláírásának napjától számított legalább 30 nap, illetve a számlán szereplő fizetési határidő,
b) a szerződés tartalmazza a pénzügyi teljesítés(ek) időpontját is,
c) a nem határidőben történő teljesítés esetén a kötelezett a tényleges teljesítés időpontjáról köteles a jogosultat értesíteni, késedelmes teljesítés esetén a várható teljesítést megelőző 15 nappal,
d) a kötelezett késedelme esetén, kötbér fizetési vagy késedelmi kamat fizetési kötelezettség előírása,
e) pénzeszköz-átadás esetén a pénzeszköz átadásának ütemezése a tényleges megvalósításnak megfelelően,
f) a nettó összeg + ÁFA megjelölést,
g) a szerződő partner bankszámla számát, adószámát vagy adóazonosító jelét.
(9) A közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény feladása, ajánlati, ajánlattételi felhívás megküldése, továbbá a támogatási konstrukció meghirdetése (pályázati felhívások, kiírások, támogatási programok, egyedi támogatások), - amennyiben nem kerülnek visszavonásra – előzetes kötelezettségvállalásnak minősül, ezért a hivatkozott eljárásokat csak akkor lehet elindítani, ha azok költségvetési előirányzata rendelkezésre áll.
(10) Közvetett támogatás (adóelengedés, egyéb engedmény vagy kölcsön elengedése a behajthatatlan követelés kivételével) nem kerül alkalmazásra.
(11) A működési bevételek növelése érdekében mindent meg kell tenni a kintlévőségek hatékony beszedése érdekében.
(12) Az önkormányzati gazdálkodás során az év közben létrejött költségvetési többlet pénzintézeti pénzlekötés, illetve értékpapír vásárlás útján hasznosítható.
(13) Ki kell használni a nemzeti közfoglalkoztatási program pályázati lehetőségeit a közfeladatok ellátásában.
(14) A magas intenzitású pályázati lehetőségek kihasználásával pótlólagos forrásokat kell bevonni a működtetési és fejlesztési feladatok ellátásába.
(15) A költségvetés egyensúlyának biztosítása érdekében törekedni kell az önkormányzat bevételeinek növelésére és a kiadások csökkentésére.
Működési kiadások
Támogatások
4. § (1) Pénzeszköz átadás megállapodás, támogatási szerződés, Képviselő-testületi határozat vagy jogszabály alapján történhet. A megállapodásokat, támogatási szerződéseket a kiadmányozási jog gyakorlója írja alá.
(2) Jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet részére megállapított, a folyamatos működést szolgáló támogatás kiutalása – ha a megállapodás, támogatási szerződés, Képviselő-testületi határozat vagy jogszabály másként nem rendelkezik – 200 ezer forint vagy ezt meghaladó értékű támogatás estén havi, illetve kéthavi egyenlő részletben, a tárgyhót követő hó 5-éig történik. Indokolt esetben a 200 ezer forintot meghaladó összegű támogatás egy összegben is kiutalható, amelyről a támogató jogosult dönteni. A 200 ezer forintot meg nem haladó támogatások egy összegben utalhatók.
(3) A támogatás kiutalása előtt a támogatott szerv, illetve személy köteles igazolni, hogy köztartozásait maradéktalanul megfizette (Vám, NAV, helyi adó), vagy köztartozásának átütemezéséről szerződést kötött. A több részletben történő támogatás-folyósítás esetén a szükséges igazolásokat az első részlet kiutalása előtt kell benyújtani, a további részletek az igazolások megújítása nélkül is kiutalhatók.
(4) A civil szervezetek létezésüket a bírósági nyilvántartásba vételükkel kell alátámasztani.
(5) A támogatásban részesített legkésőbb a tárgyévet követő év február 28-ig köteles elszámolni a támogatás felhasználásáról, amelyet a pénzügyi vezető köteles ellenőrizni.
(6) Amennyiben a támogatott az átadott pénzeszköz célirányos felhasználásról a megállapodásban megadott határidőre nem számolt el, úgy a támogatás teljes összegét az Önkormányzat felszólítását követő 15 napon belül köteles visszafizetni, és újabb támogatás részére egy évig nem folyósítható.
(7) Az önkormányzat költségvetéséről támogatásban részesített kedvezményezettek nevét, a támogatás célját, összegét, valamint a támogatási program megvalósítási helyére vonatkozó adatokat nyilvánosságra kell hozni.
Felhalmozási kiadások
Beruházás felújítás
5. § (1) A felhalmozási célú előirányzatok esetében a feladatonként rendelkezésre álló előirányzat fő összegén belül az egyes kiemelt előirányzatok között az előirányzatokat a Polgármester átcsoportosíthatja. A módosításokat a költségvetési rendeleten utólag át kell vezetni.
(2) A pályázati keret előirányzatból beruházási, felújítási pályázatok benyújtásáról a Képviselő-testület dönt.
(3) Azok a beruházási és felújítási munkák, amelyek megvalósításához a szükséges fedezetet az önkormányzat – részben vagy egészben – pályázati úton kívánja biztosítani, csak a pályázatok elbírálást követően, az igényelt támogatások elnyerése esetén indíthatók. Kivételt képeznek a pályázat benyújtásához szükséges, tervezési és egyéb előkészítési feladatok megvalósítását szolgáló fedezetek.
(4) A tárgyévet megelőző évben vállalt, de pénzügyileg a tárgyévben rendezendő kötelezettségvállalások a tárgyévi költségvetés előirányzatait képezik.
(5) Újabb beruházások a tárgyévben csak úgy valósulhatnak meg, ha arra a bevételi forrás is rendelkezésre áll.
A költségvetési szervek gazdálkodás
6. § (1) Az önkormányzat és önállóan működő intézménye könyvelését és az egyéb gazdálkodáshoz kapcsolódó adminisztratív teendőket a Rákócziújfalui Polgármesteri Hivatal látja el.
(2) Az Önkormányzat és a felügyelete alá tartozó költségvetési szervek elemi költségvetésüket az Önkormányzat Képviselő-testülete által elfogadott keretszámok főösszegeinek betartása mellett kell összeállítaniuk.
(3) A költségvetési szervek a jóváhagyott előirányzatokon belül – beleértve a létszámkeretet is – kötelesek gazdálkodni.
(4) Az önkormányzati finanszírozású költségvetési szervnél a támogatás értékű bevétel jogcímen képződött bevételt és többletbevételt a támogatás értékű bevételt biztosító szerv által meghatározott feladatra kell fordítani.
(5) A költségvetési szervek a jóváhagyott saját bevételi előirányzatain felüli, valamint a támogatás értékű bevétel többletbevételét a Képviselő-testület egyidejű tájékoztatásával, az intézményi hatáskörű előirányzat-módosítás után használhatják fel, az e rendelet és a jogszabályok által meghatározott korlátok figyelembevételével. Az előirányzat-módosításról a költségvetési szerv köteles a hivatal pénzügyi vezetőjét írásban értesíteni.
(6) A költségvetési szervek a jóváhagyott évi pénzmaradványukat – a feladatelmaradásból eredő pénzmaradvány kivételével – a tárgyévben, a pénzmaradvány teljes összegére vonatkozó intézményi hatáskörű előirányzat-módosítás után használhatják fel. Az előirányzat-módosításról a költségvetési szerv 8 napon belül köteles a hivatal pénzügyi vezetőjét írásban értesíteni.
(7) A bevételi előirányzattól várható elmaradás esetén, amennyiben a bevételek időarányos teljesítése az elmaradást valószínűsíti, a költségvetési szerv köteles kezdeményezni az elmaradás összegének megfelelő összegű bevételi és kiadási előirányzatok csökkentését.
(8) A költségvetési szerv számára jóváhagyott kiemelt kiadási és az ehhez kapcsolódó önkormányzati támogatás előirányzatok kötöttek, ezek között a költségvetési szerv saját hatáskörben átcsoportosítást nem végezhet, és a kiemelt előirányzatoktól a felhasználás során sem térhet el. A kiemelt előirányzatokon belül - a céltámogatások összegének kivételével – a költségvetési szerv szabadon dönthet az előirányzatok átcsoportosításáról, illetve felhasználásáról a hatályos jogszabályokban foglalt korlátozások figyelembevételével. A kiemelt előirányzatok évközi átcsoportosítására vonatkozó igényeket minden esetben számszaki és szöveges indokolással kell alátámasztani.
(9) Évközi pótelőirányzat igénylése esetén az önállóan működő költségvetési szervek kötelesek a pénzügyi információs jelentés mellé a pótelőirányzat szükségességnek részletes indokolását, valamint a kért póttámogatás elemi költségvetésnek megfelelő részletezettségű megbontását elkészíteni. Az önállóan működő költségvetési szervek előirányzat- módosítási igényét – annak véleményezésével- a polgármesteri hivatal kezdeményezi a Képviselő-testületnél.
(10) A költségvetési rendeletben jóváhagyott illetménykeret túllépése miatt önkormányzati pótelőirányzat nem igényelhető.
(11) Az önkormányzati fenntartású költségvetési szerv tárgyéven túli fizetési kötelezettséget – a folyamatos teljesítésű szolgáltatások kivételével – csak olyan mértékben vállalhat, amely kötelezettségvállalás időpontjában ismert feltételek mellett az esedékesség időpontjában, a rendeltetésszerű működés veszélyeztetése nélkül finanszírozható.
(12) A közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény feladása, ajánlati, ajánlattételi felhívás megküldése, továbbá a támogatási konstrukció meghirdetése (pályázati felhívások, kiírások, támogatási programok, egyei támogatások) előzetes kötelezettségvállalásnak minősül, ezért a hivatkozott eljárásokat csak akkor lehet elindítani, ha azok költségvetési előirányzata rendelkezésre áll.
(13) A költségvetési szervek kiadási előirányzata terhére vállalt feladatok teljesítésére vonatkozó szerződéseknek tartalmazniuk kell a fizetési kötelezettség teljesítési határidejét. A fizetési kötelezettség teljesítési határideje a szerződés aláírásának napjától, illetve a kibocsátott számla kézhezvételétől számított legalább 8 nap, 1 millió forint összeget meghaladó számla esetén legalább 30 nap.
Személyi juttatási előirányzat felhasználása
7. § (1) A költségvetési szerv személyi juttatásai előirányzatának átmeneti megtakarítása terhére kötelezettséget nem vállalhat.
(2) A személyi juttatások előirányzatai közül a rendszeres személyi juttatások, a munkavégzéshez kapcsolódó juttatások előirányzat maradványa jutalom kifizetésre fordítható.
(3) Személyi juttatások előirányzat megállapítása vagy módosítása csak a munkaadókat terhelő járulékok előirányzatának egyidejű és arányos megállapítása illetve módosítása mellett történhet.
(4) Az Önkormányzat és intézményei bérfizetési napja a tárgyhónapot követő harmadika, kivéve a december havi munkabér, melynek kifizetése december 23-30. közötti időpont. A munkabérek kifizetése a foglalkoztatottak bankszámlájára való átutalással, ennek hiányában házipénztári kifizetéssel történik, a Magyar Államkincstár Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Igazgatósága adatszolgáltatása alapján.
Céltámogatások
8. § (1) A céltámogatásnak minősülő előirányzatot a költségvetési szerv a megadottól eltérő célra nem használhatja fel.
(2) Céltámogatásnak minősülő előirányzatok:
a) a központi költségvetés által felhasználási kötöttséggel folyósított támogatások,
b) egyéb, a költségvetési rendeletben rögzített egyei feladatok.
Pénzmaradvány elszámolás
9. § (1) Az önkormányzati finanszírozású költségvetési szerv pénzmaradványának megállapítása során elvonásra kerül:
a) a céltámogatás adott feladatra fel nem használt részre,
b) a munkaadókat terhelő járulékok előirányzat módosítással nem fedezett azon része, amely nem köthető a támogatással fedezett személyi juttatások járulék-köteles maradványához,
c) a feladat elmaradása miatt, a feladatelmaradással arányos támogatási rész,
d) az intézmény kötelezettségvállalással nem terhelt tételei, valamint az átvett pénzeszközök és támogatás értékű bevételek kötelezettségvállalással nem terhelt számított pénzmaradványa – kivéve az elszámolás köteles átvett pénzeszközök, valamint támogatás értékű bevételek pénzmaradványát – ha az önkormányzat gazdasági helyzete ezt indokolja.
(2) A fenntartó önkormányzat a szabad pénzmaradvány terhére felhasználási kötelezettséget állapíthat meg.
Intézményfinanszírozás
10. § (1) Az önkormányzati finanszírozású költségvetési szerv kiadási előirányzatainak havi kerete az éves támogatási előirányzat 1/12-ed része. A felhasználási kötöttséggel kapott normatív állami támogatások igénybevételére a központi támogatások ütemezésében kerülhet sor.
(2) A támogatás folyósítása a számlavezető pénzintézetnél vezetett költségvetési elszámolási számlára történő átvezetéssel történik.
Egyéb rendelkezések
11. § (1) Kötelezettségvállalás dokumentumának kell tekinteni a kinevezési okiratot, a szerződést, vagy megállapodást, Képviselő-testületi határozatot és a visszaigazolt megrendelést.
(2) Pénzügyi ellenjegyzés nélküli kötelezettségvállalás érvénytelen és ez alapján kifizetés nem teljesíthető.
(3) A költségvetési szerv december 31-i fordulónappal készített könyvviteli mérlegében kimutatott eszközöket és forrásokat – ideértve az aktív és passzív pénzügyi elszámolásokat kétévente kell tételesen leltározni, tekintettel arra, hogy a tulajdon védelme megfelelően biztosított és ellenőrzött, a költségvetési intézmény az eszközökről és a forrásokról folyamatosan részletező nyilvántartást vezet mennyiségben és értékben. A leltározás végrehajtását leltárral kell alátámasztani. A tételes mennyiségi felvétellel készítendő leltárt december 31-i fordulónappal kell készíteni.
Záró rendelkezések
12. § Ez a rendelet 2013. augusztus 15-én lép hatályba.
A rendeletet az 5/2018. (VI.28.) 4. §-a hatályon kívül helyezte. Hatályos 2018. június 29. napjától.