Rákócziújfalu Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2014.(V.07.) önkormányzati rendelete
a helyi környezet védelméről
Hatályos: 2014. 05. 15Rákócziújfalu Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2014.(V.07.) önkormányzati rendelete
a helyi környezet védelméről
Rákócziújfalu Községi Önkormányzat Képviselő-testülete az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésében és a környezet védelméről szóló 1995. évi LIII. törvény 46. § (1) bekezdés c.) pontjában, valamint 48. §-ában rögzített felhatalmazás alapján, a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13. § (1) 5. és 11./ pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a települési környezet védelme és a települési környezet tisztaságának biztosítása érdekében az alábbi rendeletet alkotja:
1. § (1) A rendelet hatálya Rákócziújfalu község közigazgatási területén állandó, vagy ideiglenes jelleggel lakó, tartózkodó, illetve tevékenységet folytató magánszemélyekre, jogi személyekre, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetekre egyaránt kiterjed. Nem terjed ki a rendelet hatálya a veszélyes hulladékokra, a nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz kezelésére, a szervezett köztisztasági szolgáltatás igénybevételére és az azokkal összefüggő tevékenyégre.
(2) A köztisztaság és a települési környezet fenntartása elsőrendű közegészségügyi érdek, ezért ennek előmozdításában mindenki köteles hathatósan közreműködni, a szennyeződést, fertőzést eredményező tevékenységtől, illetőleg magatartástól tartózkodni.
(3) Az egyes ingatlanok tisztántartásáról, rendszeres takarításáról, rovar- és rágcsáló mentesítéséről az ingatlan használójának kell gondoskodni.
Az ingatlanok és közterületek tisztántartása
2. § (1) A község területén lévő ingatlanok tisztántartásáról az ingatlanok használói kötelesek gondoskodni, továbbá kötelességük, hogy ingatlanukat megműveljék, rendben tartsák, gyomtól, gaztól megtisztítsák.
(2) Az önkormányzati tulajdonú közpark, köztemető, közterek rendszeres tisztántartásáról, portalanításáról, általános jellegű takarításáról, síkosság-mentesítéséről, a szilárd burkolatú utak tisztántartásáról, a hó eltakarításáról, a hulladéktárolók kihelyezéséről, ürítéséről az önkormányzat gondoskodik.
(3) Magánszemélyek, jogi személyek, jogi személyiséggel rendelkező egyéb szervezetek tevékenysége következtében közterületen keletkezett szennyeződés megszüntetése, a szennyeződést okozó szerv, illetve személy feladata.
(4) Köztisztasági szempontból járdának minősül az a gyalogos közlekedésre rendelt kiépített és kiépítetlen útterület, amely az ingatlan telekhatárától az úttest széléig (szegélyéig) terjed.
(5) Az ingatlan előtti - sarok telek esetén a melletti is - járda tisztántartása az ingatlan használójának a kötelessége. Intézmények, kereskedelmi és vendéglátó-ipari egységek és más elárusítóhelyek előtti járdaszakaszt az ingatlanhasználónak kell tisztántartani függetlenül attól, hogy a hulladék üzleti tevékenységből származik-e. Ez a kötelezettség kiterjed a hó eltakarítással, a síkosság megszüntetésével kapcsolatos feladatokra is.
(6) Az ingatlan használó, kötelessége a járda mellett növő gaz kiírtása, a járdára kinyúló ágak és bokrok megfelelő nyesése.
(7) Ónos esőtől, jégtől, hótól síkossá vált járdát a szükséghez képest naponként többször fel kell hinteni. A felhintésre bomló, szerves anyagot nem tartalmazó szóróanyagot (homok, hamu, fűrészpor, kőporliszt) kell használni. E célra tüzelés után visszamaradt darabos, sérülést okozó anyagot használni nem szabad. A szóróanyag beszerzéséről a tisztántartásra kötelezettnek kell gondoskodni.
(8) A járda és a közút síkosság-mentesítését a tisztántartásra kötelezettnek úgy kell elvégezni, hogy abból ne származzon baleset.
3. § (1) A közterületen lévő árkok, nyitott csatornák, folyókák, átereszek tisztántartása, a csapadékvíz akadálytalan elfolyásának biztosítása, az úttesthez tartozó padka tisztántartása - az ingatlan előtti (melletti) szakaszra terjedően - az ingatlan használójának kötelessége.
(2) Járműbehajtók átereszeinek építése, jó karban- és tisztántartása minden esetben az ingatlan használójának, kötelessége.
(3) Az ingatlanon keletkező csapadékvíz saját területen történő elhelyezéséről, illetőleg kiépített csapadékcsatorna esetén az abba történő bevezetéséről - előzetes bejelentés alapján - az ingatlanhasználó gondoskodik. Szennyvíz, csapadékelvezető árokba, csapadékcsatornába való vezetése tilos.
(4) A csapadékelvezető árokba szennyezett (olajos, vegyszeres stb.) vizet bevezetni tilos. Eldugulás vagy rongálódás okozására alkalmas anyagot (hulladékot, iszapot, törmeléket, tűz- és robbanásveszélyes anyagot) a csapadékvíz-elvezető árokba szórni, beleönteni, beleseperni, vagy bevezetni tilos.
4. § (1) Építési területen és az építkezés közvetlen környékén (az építkezés előtti területen) az építést végző kivitelezőnek kell biztosítani a tisztaságot.
(2) Beruházások esetén a birtokbavételtől a kivitelezés megkezdéséig a beruházónak (bonyolítónak), ezt követően a kivitelezés befejezéséig a kivitelezőnek kell gondoskodni az általa elfoglalt terület tisztántartásáról.
(3) Építésnél, bontásnál vagy tatarozásnál a munkálatokat úgy kell végezni, az építési és bontási anyagokat, a kiásott földet úgy kell tárolni, hogy por és egyéb szennyeződés ne keletkezzen.
(4) Közterületen építési, bontási anyagot a polgármester által kiadott közterület-használati engedélyben meghatározott területen, az engedélyben megjelölt módon és időtartamig szabad tárolni. Magánterületen engedély nem szükséges, de csak olyan anyagot szabad tárolni, amely közegészségügyi szempontból veszélytelen.
(5) Közterületen bárminemű burkolat (úttest, járda stb.) felbontása csak a jegyző valamint az országos közúthálózatba tartozó utak tekintetében a közút kezelőjének hozzájárulásával lehetséges.
(6) Amennyiben a munkálatok végzése során építési törmelék, illetve hulladék anyag keletkezik, úgy azt folyamatosan, legkésőbb a munka befejezésétől számított 48 órán belül a kivitelezést végző szervnek vagy személynek el kell szállítani, és a közterületet helyre kell állítani, illetőleg meg kell tisztítani.
(7) Tilos közútra, útpadkára salakot, építési törmeléket, illetve szemetet szállítani és helyezni. Közterületre kihordott hulladékot vagy építési törmeléket az érintett ingatlanhasználó köteles felszólításra 24 órán belül saját költségén összetakarítani, illetve elszállítani.
5. § (1) Közterületen szennyező anyagot (szemetet, rongyot, egyéb hulladékot) csak olyan módon szabad szállítani, hogy a szállításból semmi ki ne hulljon, por és csepegés ne keletkezzen. Ha a szállítás közben a terület szennyeződnék, a szennyeződés előidézője köteles azt eltávolítani és a további szennyeződés megakadályozásáról gondoskodni.
(2) Ha bármilyen szállítmány fel- vagy lerakásánál, a köz- vagy magánterület szennyeződik, a szennyeződés előidézőjének azt a fel- vagy lerakás elvégzése után nyomban meg kell tisztítani.
6. § (1) A község közterületén tilos járművet mosni, olajcserét vagy más olyan tevékenységet végezni, amely szennyeződést okoz. Lakóházhoz tartozó udvarban ilyen munkákat úgy kell végezni, hogy a szennyeződés közterületre ne kerüljön.
(2) A gondozott zöldterületre járművel ráhajtani, azon parkolni, azt bármi módon károsítani tilos.
7. § (1) Közterületen hirdetményt, plakátot csak az e célra rendszeresített helyen szabad elhelyezni. Tilos az építményeket, kerítéseket, élőfákat bármilyen felirattal megrongálni. A közszemérmet és közízlést sértő feliratokat a tulajdonos 24 órán belül köteles saját költségén eltávolítani.
(2) Épületen, egyéb létesítményben lévő, idejét múlt hirdetményt az elhelyező köteles eltávolítani.
8. § (1) A közterületek, a sportolás céljára szolgáló területek beszennyezése tilos. A köztisztaság megóvása és a balesetek elkerülése érdekében az említett területen szemetet, hulladékot (üveg, papír stb.), szennyező vagy egészségre ártalmas anyagot kiönteni, elszórni vagy eldobni tilos.
(2) Szemetet, hulladékot csak az arra a célra rendszeresített és felállított szeméttartóba lehet elhelyezni.
(3) Aki közterületet, az itt elhelyezett felszerelési, berendezési tárgyakat beszennyezi, köteles annak megtisztításáról azonnal gondoskodni.
(4) Állati hullát, valamint olyan anyagot, amely a környék levegőjét szennyezi, az egészséget veszélyezteti, vagy élősdiek részére táptalajt nyújthat, sem közterületen, sem magánterületen elhelyezni vagy elhagyni nem szabad.
(5) A közterületen elhullott állatot tulajdonosa köteles eltávolítani, ha a tulajdonos személye ismeretlen, a polgármesteri hivatal karbantartó csoportját kell értesíteni.
9. § (1) Vállalkozói tevékenység ellátásához, magángazdálkodáshoz szükséges gépek, magántulajdonú forgalomból kivont (üzemképtelen) járművek tárolása közterületen tilos.
(2) Alkalmi jelleggel igénybe vett közterület és az azt körülvevő 10 méteres területsáv tisztántartása az alkalmi használó kötelessége. Az árusításból keletkező hulladék gyűjtésére zárható edényt kell kihelyezni és azt saját költségén elszállítatni.
10. § Az épület tulajdonosa gondoskodik arról, hogy az épület tetőzetéről az esővíz, hólé a járdára ne csorogjon.
11. § (1) A járdáról letakarított jeget, havat a közút és a járda között úgy kell elhelyezni, hogy se a gyalogos, se a gépjármű forgalmat ne akadályozza.
(2) Tilos az összerakott hó elhelyezése:
- a gyalogos közlekedési útvonalon,
- az útkereszteződésben,
- az úttorkolatban,
- a kapubejárat elé, annak szélességében,
- a tömegközlekedésre szolgáló jármű megállóhelyénél, a jármű megállóhelye és a járda között.
(3) A járdáról a havat, ha szükséges, naponta többször is hóesés után azonnal el kell takarítani.
Avar- és növényi hulladék nyílt téri égetése
12. § A háztartási tüzelőberendezések és azok tartozékainak rendeltetésszerű használatáról, azok jogszabályban előírt időszakosan esedékes ellenőrzési, illetve szükséges karbantartási munkáinak elvégeztetéséről a berendezés tulajdonosa vagy jogszerű használója köteles gondoskodni, a légszennyező anyagok káros mértékű kibocsátásának csökkentése illetve a biztonságos működés, működtetés érdekében.
13. § (1) Hulladékok - így különösen háztartási, kommunális, ipari eredetű, veszélyes és egyéb hulladékok, műanyag, gumi, vegyszer, festék - nyílt téri, illetőleg háztartási tüzelőberendezésben történő égetése külterületen és belterületen is tilos.
(2) A háztartásban kis mennyiségben keletkező papírhulladék és veszélyesnek nem minősülő, kezeletlen fahulladék háztartási tüzelőberendezésben történő égetése külön engedély nélkül végezhető.
14. § (1) A kórokozóktól és kártevőktől mentes, egészséges kerti hulladék komposztálása javasolt.
(2) Bel- és külterületen az avar és a kerti hulladék (fű, kaszálék, falomb, fagally, nyesedék, gyökérmaradvány, szár, levél és egyéb növényi maradványok) nyílt téri égetése, csak minden évben október 1. napjától, a következő év április 30. napjáig terjedő időszakban (ünnep- és munkaszüneti napok kivételével) 10.00 és 18.00 óra közötti napszakban megengedett.
(3) A (2) bekezdés szerinti égetést csak megfelelően kialakított helyen, a vagyoni és személyi biztonságot nem veszélyeztető módon, a lakókörnyezet lehető legkisebb zavarása, nagykorú, cselekvőképes személy felügyelete, valamint a tűzvédelmi előírások betartása mellett szabad.
(4) A füstképződés csökkentése érdekében az avart és a kerti hulladékot előzetesen szikkasztani, szárítani kell és az eltüzelés csak folyamatosan kis adagokban történhet.
(5) Az (2)-(3) bekezdésekben szabályozott égetés nem végezhető az érintett területre érvényes elrendelt tűzgyújtási tilalom időtartama alatt.
(6) Tilos az avar és kerti hulladék égetése a (2) bekezdésben engedélyezett időszakon kívül, valamint párás, ködös, esős időben, illetőleg erős szél esetén.
(7) Tilos égetni kisfeszültségű, középfeszültségű és nagyfeszültségű vezeték, valamint távközlési vezeték alatt.
15. § (1) Az avart és a kerti hulladékot az ingatlan tulajdonosa, vagy a jogszerű használója égetheti ellenőrzött körülmények között. Az égetést jól kialakított tűzrakó helyen és telekhatáron belül szabad végezni oly módon, hogy az emberi egészséget és a környezetet ne károsítsa, és az égetés hőhatása semmiben kárt ne okozzon. A tűz helyszínének kiválasztásánál megfelelő védőtávolságot kell tartani, amely biztosítja, hogy a környezetére tűz és robbanásveszélyt ne jelentsen.
(2) A szabadban a tüzet és az üzemeltetett tüzelőberendezést őrizetlenül hagyni nem szabad, veszély esetén a tüzet azonnal el kell oltani.
(3) A kerti hulladék égetését csak nagykorú, cselekvőképes személy végezheti, a lakókörnyezet kismértékű zavarása mellett, a vonatkozó tűzvédelmi jogszabályok betartásával.
(4) Az égetés használatának helyszínén olyan eszközöket és felszereléseket kell készenlétben tartani, amelyekkel a tűz terjedése megakadályozható, illetőleg a tűz eloltható.
(5) Az égetés befejeztével a tűz eloltásáról gondoskodni kell, a parázslást földtakarással, vízzel, egyéb arra alkalmas módon meg kell szüntetni. A tűz eloltását illetve elalvásának ellenőrzését annak kell végeznie, aki az égetést folytatta.
16. § Avart és kerti hulladékot közterületen égetni tilos.
Köztisztasággal összefüggő egyéb rendelkezések
17. § A község területén közkifolyót nem háztartási vízszükséglet kielégítése (építkezés, jármű mosás, stb.) céljából igénybe venni, csak a szolgáltató és a polgármester előzetes hozzájárulásával lehet.
18. § (1) A lakóingatlanon keletkezett kommunális szennyvíz telekhatáron belüli elhelyezése, csak a mindenkor hatályos jogszabályok előírásai szerint meghatározott szennyvíztároló gödörben történhet.
(2) A lakóingatlanon keletkezett szennyvíznek (lakossági, állattartásból származó) a lakó ingatlanra (kertbe) vagy közterületre történő kiszivattyúzása, kiöntözése szigorúan tilos.
(3) A szennyvíztároló emésztőgödrök, árnyékszékek szükség szerinti ürítése, kiöntésének megakadályozása az ingatlan tényleges használójának (tulajdonosának) kötelessége.
19. § (1) A község területén az ingatlan tulajdonosa, tényleges használója az ingatlanok előtti területen a település kulturáltabb környezetének kialakítása érdekében köteles a közterületen ültetett fákat, bokrokat, virágokat parkosított területet gondozni és védeni.
(2) Tilos a fák, cserjék, virágok kivágása és minden nemű károsítása.
Zajvédelmi rendelkezések
20. § A zajterhelés csökkentése érdekében:
a) A község területén külön jogszabályban megengedettnél nagyobb zajterhelést okozó tevékenység végzésére engedély nem adható ki, az ilyen tevékenységgel járó létesítmény telepítése nem engedélyezhető.
b) A meglévő ipari és egyéb létesítmények valamint idegenforgalmi szolgáltatási tevékenység csak a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok, szabványok és előírások betartásával üzemeltethetők, fejleszthetők.
21. § (1) A kulturális, szórakoztatóipari, üdülési, sport és más hasonló létesítményekben, továbbá a helyi hírközlési, vagy hirdetési célokra alkalmazott hangsugárzó berendezések üzembetartása során a környezetre történő zaj kibocsátásakor e rendeletben foglalt szabályokat kell alkalmazni, különösen az olyan létesítmények és eszközök alkalmi vagy rendszeres működtetésére, mint:
a) szabadtéri színpad, zenekari próbaterem, térzene, bármely zenés vagy táncos szórakozóhely, vendéglátó-ipari egység és kerthelyiség, sportpálya, hirdetésre, figyelemfelkeltésre, tájékoztatásra használt és szabad vagy zárt térben elhelyezett bármilyen hangsugárzó berendezés működésénél.
b) A rendelet hatálya nem terjed ki arra a zajra, amely az a) pontban meghatározott létesítményekben, azok zárt terén belül, csak az egyik helyiségből a másikba szűrődik át vagy amely a szomszédos, egybeépített más létesítményekbe az épületen keresztül átszűrődik.
(2) A rendelet hatálya alá tartozó bármely hangsugárzó berendezés csak abban az esetben és olyan módon és időtartamban működtethető, ahogy azt zajvédelmi szempontból engedélyezték.
(3) Hangsugárzó berendezés működtetése csak abban az esetben engedélyezhető, ha annak zajkibocsátása nem haladja meg a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló jogszabályban foglalt határértékeket.
(4) A belterület határán belül zajjal járó építési, átépítési, szerelési tevékenység végzése - a közcélú hibaelhárítást kivéve -, valamint motoros és elektromos gépek használata hétköznap este 20 órától reggel 7 óráig, vasárnap és ünnepnapokon este 20 órától délelőtt 9 óráig tilos.
(5) Vendéglátó egységek, szórakozóhelyek és egyéb létesítmények szabadtéri zene- és egyéb műsorjel-szolgáltatását a nyári időszakban 24 óráig, egyéb időszakban 22 óráig nyújthatnak.
(6) A vendéglátó egységek, szórakozóhelyek, és egyéb létesítmények szabadtéri zene- és egyéb műsorjel-szolgáltatását hétfőtől csütörtökig 22 óráig, pénteken, szombaton, vasárnap, ünnepnapokon és az ünnepnapot megelőző napon 23 óráig nyújthatnak.
(7) A polgármester – a helyi körülmények figyelembevételével – engedélyezheti a (4) bekezdésben meghatározott időtartamtól való eltérést.
Záró rendelkezések
22. § (1) Ez a rendelet 2014. május 15. napján lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a települési környezet védelméről szóló a 22/2001. (X.17.), a 7/2000. (VI.17.), valamint a 10/2009. (IX.30.) önkormányzati rendelettel módosított 10/1999. (XI.3.) önkormányzati rendelet hatályát veszti.