Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 17/2011. (XII. 19.) önkormányzati rendelete
az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól
Hatályos: 2022. 12. 13- 2024. 07. 11Herend Város Önkormányzat Képviselő-testületének 17/2011 (XII.19.) önkormányzati rendelete
az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól
Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 109. § (4) bekezdésében, valamint 143. § (4) bekezdés i) pontjában kapott felhatalmazása alapján, a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 18. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az Önkormányzat vagyona
1. § (1) Herend Város Önkormányzatának (a továbbiakban: Önkormányzat) vagyona a tulajdonában lévő ingatlanokból, közművekből, ingóságokból, valamint pénzvagyonból, értékpapírokból és az önkormányzatot megillető egyéb vagyoni értékű jogokból áll.
(2)1 Az önkormányzat tulajdonában álló egyes vagyontárgyak a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban Nvtv.) 5. § (2) bekezdése szerinti besorolásáról a Képviselő-testület dönt.
(3)2 Az önkormányzati vagyon külön részeként kezelt törzsvagyon - forgalomképtelen és korlátozottan forgalomképes vagyon szerinti felosztásban -, valamint az üzleti vagyon tárgyait a mindenkor hatályos jogszabályok alapján vezetett vagyonkataszter tartalmazza.
(4)3 A forgalomképtelen törzsvagyonba tartozó kizárólagos önkormányzati tulajdonban lévő vagyon elemeit az 1. melléklet, a korlátozottan forgalomképes törzsvagyon elemeit a 2. melléklet, az üzleti vagyonba tartozó vagyoni elemeket a 3. melléklet tartalmazza.
(4a)4 A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősülő vagyonnal az önkormányzat nem rendelkezik.
(5) A költségvetés felhasználásával, továbbá az ajándékozás, öröklés útján vagy egyéb más módon szerzett tulajdont a vagyonnyilvántartásban szerepeltetni kell.
2. § Az Önkormányzat szervei, intézményei a rájuk bízott vagyont kötelesek megőrizni, a rendes gazdálkodás szabályai szerint kezelni és gyarapítani.
2. Az Önkormányzat vagyonának hasznosítására vonatkozó általános szabályok
3. § (1)5 A rendelet alkalmazásában vagyonhasznosítás a Nvtv. 3. § (1) bekezdés 4. pontjában meghatározott fogalom.
(2) A hasznosítás az Önkormányzat kötelező feladatainak ellátását nem veszélyeztetheti.
4. § (1) Az Önkormányzat vagyonának kezelői különösen az Önkormányzat Hivatala, költségvetési szervei (intézményei) (a továbbiakban együtt: vagyonkezelő szervezet).
(2) A vagyonkezelő szervezet jogosult - e rendeletben és alapító okiratukban foglalt korlátozásokkal:
a) a kezelésében lévő vagyontárgyak birtoklására, használatára, hasznainak szedésére, birtokvédelemre,
b) a közszolgáltatás ellátásához nélkülözhető vagyontárgyak bérbeadására, egyéb hasznosítására,
c) a kezelésében lévő selejt, vagy feleslegessé váló ingó vagyontárgyak elidegenítésére nyilvános meghirdetés mellett.
(2) A vagyonkezelő szervezet köteles a kezelésében lévő vagyontárgyak fenntartásával, üzemeltetésével, karbantartásával, felújításával kapcsolatos feladatok ellátására.
(3) A vagyonkezeléssel megbízott szervek vezetői a vagyonkezeléssel kapcsolatos feladatok végrehajtásáról az éves zárszámadás keretében kötelesek számot adni.
(4) A forgalomképtelen törzsvagyonba tartozó kizárólagos önkormányzati tulajdonban lévő vagyon elemeit az 1. melléklet, a korlátozottan forgalomképes törzsvagyon elemeit a 2. melléklet, az üzleti vagyonba tartozó vagyoni elemeket a 3. melléklet tartalmazza.
(4a) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősülő vagyonnal az önkormányzat nem rendelkezik.
5. § Az önkormányzati vagyon, vagyonrész vállalkozásba történő bevitelére csak közgazdasági megalapozás alapján a Pénzügyi Bizottság véleményével lehet javaslatot tenni a Képviselő-testületnek.
3. Törzsvagyon használata, hasznosítása
6. § (1) A törzsvagyon használati jogát azok az önkormányzati költségvetési szervek gyakorolják, amelyek az adott ingatlanban a rendelet hatálybalépésekor közszolgáltatást teljesítettek, illetve azok, amelyeket a Képviselő-testület a használatra egyéb okból feljogosít.
(2) A használati jogot gyakorló intézmény a rábízott forgalomképtelen, és korlátozottan forgalomképes vagyont határozott idejű bérbeadás útján az alapfeladatainak sérelme nélkül hasznosíthatja. Az 1 hónapot meghaladó időtartamú bérbeadáshoz a Képviselő-testület hozzájárulása szükséges.
7. § (1) A korlátozottan forgalomképes vagyon körébe tartozó önkormányzati ingatlanok tulajdonjogának forgalmazása, átruházása (adás-vétel, csere, más önkormányzatnak átadás), ingyenes és határidő nélküli használatba adása, megterhelése, gazdasági társaságba vagy alapítványba történő bevitele, illetve a 6. §-ban nem szereplő egyéb hasznosítása a Képviselő-testület kizárólagos hatáskörébe tartozik.
(2) Korlátozottan forgalomképes vagyontárgy akkor jelölhető ki elidegenítésre, ha azt a közfeladatot, amely célját szolgálja a vagyontárgy, más vagyontárggyal látja el az elidegenítést követően vagy a közfeladat ellátására más szervezettel köt megállapodást és a közfeladat ellátásához az értékesítésre kijelölt ingatlan nem szükséges.
8. § (1) Az Önkormányzat ingó vagyontárgyainak a rendeltetésszerű használatot meghaladó indokolt hasznosítása az alapfeladat sérelme nélkül a használó vagyonkezelő szervet illeti meg.
(2) A költségvetési szervek a használatukban lévő ingóságokat, valamint pénzvagyont (az alapfeladataik sérelme nélkül) gazdasági társaságba és alapítványba csak a Képviselő-testület előzetes engedélyével vihetik be.
(3)6 A költségvetési szervek a 100.000 Ft-ot meghaladó értékű eszközük értékesítését vagy selejtezését 300.000,- Ft értékhatárig a polgármesternek, ezen felüli érték esetén a Pénzügyi Bizottságnak az előzetes hozzájárulásával, versenytárgyalás nélkül végezhetik, ha az a Költségvetési törvényben meghatározott értéket nem éri el.
(4) Amennyiben az ingó vagyontárgy átszervezés vagy feladatváltozás miatt a használó vagyonkezelő szervnél feleslegessé válik, annak hasznosításáról a képviselő-testület az Önkormányzat Hivatala bevonásával gondoskodik. A hasznosításból származó bevétel az önkormányzat költségvetését illeti meg.
9. § A költségvetési szerv hitelt nem vehet fel, kezességet nem vállalhat és pénzeszközeiből értékpapírt nem vásárolhat. Ezen jogokat a Képviselő-testület döntésének végrehajtásaként a testület megbízásából lehet gyakorolni.
4. Az üzleti vagyon hasznosítása
10. § (1) Az üzleti vagyon körébe tartozó tulajdon kezeléséről, hasznosításáról a Képviselő-testület gondoskodik.
(2) Az üzleti vagyon hasznosításának előkészítése az Önkormányzat hivatalának a feladata.
(3) Az 7üzleti vagyon körébe tartozó ingatlanokkal, üzletrészekkel, részvényekkel, ingóságokkal és vállalkozási célú pénzeszközökkel kapcsolatos döntések, valamint a gazdálkodási koncepcióval összefüggő kérdések a Képviselő-testület hatáskörébe tartoznak.
11. § (1) Az Önkormányzat költségvetését illeti az 8üzleti vagyona utáni részesedés és osztalék, amelynek felhasználásáról a Képviselő-testület dönt.
(2) Az 9üzleti vagyonnal veszteséges vállalkozásban részt venni nem lehet. A veszteségessé váló vállalkozásból az önkormányzati vagyonkört ki kell vonni, illetve az Önkormányzat vállalkozási részvételét a veszteséges tevékenységről való tudomásszerzést követő 60 napon belül meg kell szüntetni.
5. Önkormányzati ingatlan elidegenítése
12. § Elidegenítésre csak a törzsvagyonba nem tartozó ingatlan jelölhető ki.
13. § (1) Ingatlan elidegenítésre történő kijelölését követően lefolytatott eljárásban érvényesíteni kell az Európai Bizottságnak a hatóságok által történő földterület-és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló 87/C 209/03. számú közleményében meghatározott követelményeket.
(2) Az ingatlan becsült forgalmi értékét minden esetben ingatlanforgalmi értékbecslő bevonásával és a könyv szerinti nyilvántartás alapján kell meghatározni.
(3)10 A nyilvános pályázat útján történő ingatlanértékesítés során a hirdetményt:
a) 25-100 millió Ft becsült érték között a város honlapján, a városi képújságban és a megyei napilapban is,
b) 100 millió Ft becsült érték felett az a) pontban meghatározottak mellett országos napilapban vagy ingatlanforgalmi szaklapban kell közzétenni.
(4) Zártkörű pályázati eljárás akkor folytatható le, ha az ajánlattevő részére meghatározott hasznosítási célt kíván a képviselő-testület meghatározni.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott esetben a zártkörű pályázatra az esélyegyenlőség biztosítása mellett legalább három olyan szervezetet kell meghívni, amely képes a meghatározott hasznosítási célt teljesíteni.
(6)11
14. §12
6. Jogról való lemondás
15. § (1) Az önkormányzatot megillető követelésről, jogról ingyenesen akkor lehet lemondani, ha a jog érvényesítéséhez szükséges költség várhatóan meghaladja a követelés, jog értékét.
(2) A joglemondásról szóló döntés
a) 50 ezer Ft-ot el nem érő követelés esetén a polgármester,
b) 50 ezer Ft-ot elérő és meghaladó követelés esetén a képviselő-testület hatáskörébe tartozik.
7. A helyiségbérlet szabályai
16. § (1) A helyiség nyilvános pályázat útján adható három hónapot meghaladó időre, vagy határozatlan időtartamra bérbe. A pályázati felhívást a város honlapján és a városi képújságban kell közzé tenni. A helyiség bérbeadásának feltételei:
a) a nyilvános pályázati kiírásában foglaltaknak megfelelő érvényes pályázat benyújtása,
b) a helyiség csak olyan célra vehető igénybe, amelynek gyakorlása a helyiség környezetét nem szennyezi, a környéken lakók nyugalmát nem zavarja,
c) a helyiség bérleti díját a helyiségbérlő köteles a bérbeadóval kötött szerződésben foglaltak szerint megfizetni. Ha a bérlő a bérleti díj fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, és egy hónapot meghaladó fizetési késedelembe esik, a bérbeadó írásban felhívja a bérleti díj 8 napon belüli teljesítésére. Ha a felhívás eredménytelen, a helyiségbérleti szerződést 30 napos határidővel - külön elhelyezés és kártérítés nélkül - fel kell mondani.
(2)13 A nyilvános pályázat alapján benyújtott pályázatokat a Képviselő-testület, a Pénzügyi-, Településfejlesztési és Ügyrendi Bizottság véleményének ismeretében bírálja el.
(3) A helyiség bérbeadói jogait - a kijelölő határozat alapján - a polgármester gyakorolja, míg a helyiséggazdálkodási feladatokat az Önkormányzat Hivatala látja el.
(4) A Képviselő-testület bérlő kijelölő határozatának tartalmaznia kell a helyiség bérleti díjának indulóösszegét.
(5) A bérlő a helyiségbe más személyt csak a bérbeadó írásbeli hozzájárulásával fogadhat be.
(6) A bérlő a helyiség bérleti jogát csak a bérbeadó hozzájárulásával cserélheti el, ruházhatja át másra, vagy adhatja albérletbe. A cseréhez abban az esetben lehet hozzájárulni, ha a helyiség használata illetve az abban gyakorolt tevékenység nem módosul és a szerződésben foglalt feltételek nem változnak.
17. § (1) A helyiségre kötött szerződést cserehelyiség biztosítása nélkül fel kell mondani a következő esetekben:
a) a bérlő a bérleti díjat a fizetésre megállapított időpontig nem fizeti meg, és a teljesítésre szóló írásbeli felhívásban 8 napos határidőig sem tesz eleget,
b) a szerződésben vállalt, vagy jogszabályban előírt egyéb lényeges kötelezettségét a bérlő nem teljesíti,
c) az együttélés követelményeivel ellentétes, botrányos, tűrhetetlen magatartást tanúsít,
d) a helyiséget, illetőleg területet rongálja, vagy a rendeltetésükkel ellentétesen használja vagy
e) a helyiséget a bérbeadó írásbeli hozzájárulása nélkül átruházza, illetve használatba adja.
(2) Az (1) bekezdésekben foglalt esetekben cserehelyiség biztosítása nélkül 30 napos helyiség átadási határidővel mond fel írásban a bérbeadó.
18. § (1) Ha a helyiség értékesítése az elővásárlási joggal rendelkező részére történik, a vételár a forgalmi értéknek megfelelő ár.
(2) A birtokbaadás és az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzés, a teljes vételár igazolt megfizetése után történik.
8. Az önkormányzati bérlakásokra vonatkozó rendelkezések
19. § Az önkormányzati bérlakások hasznosítására, elidegenítésére vonatkozó rendelkezéseket külön önkormányzati rendelet tartalmazza.
9. Záró rendelkezések
20. § (1) Ez a rendelet 2011. december 31-én lép hatályba, rendelkezései azonban nem érintik a hatálybalépés előtt megkötött jogügyletek, szerződések érvényességét.
(2) Hatályát veszti
a) az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 34/2001.(X.31.) önkormányzati rendelet,
b) az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 34/2001.(X.31.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 1/2002. (I.16.) önkormányzati rendelet,
c) az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 34/2001.(X.31.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 13/2002.(VI.5.) önkormányzati rendelet,
d) az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 34/2001.(X.31.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 32/2003.(XII.29.) önkormányzati rendelet,
e) az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 34/2001.(X.31.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 16/2004.(V.26.) önkormányzati rendelet,
f) az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 34/2001.(X.31.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 20/2005. (X.27.) önkormányzati rendelet,
g) az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 34/2001.(X.31.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 16/2006.(IX.20.) önkormányzati rendelet,
h) az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 34/2001.(X.31.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 12/2007.(VIII.22.) önkormányzati rendelet,
i) az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 34/2001.(X.31.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 19/2007.(XI.30.) önkormányzati rendelet,
j) az Önkormányzat vagyonáról, a vagyonnal való gazdálkodás egyes szabályairól szóló 34/2001.(X.31.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 10/2010.(IX.16.) önkormányzati rendelet.
Módosította a 12/2012.(VI.29.) önkormányzati rendelet 1.§ (1) bekezdése. Hatályos 2012. június 30-tól.
Módosította a 12/2012.(VI.29.) önkormányzati rendelet 1.§ (2) bekezdése. Hatályos 2012. június 30-tól.
Módosította a 11/2013.(VI.6.) önkormányzati rendelet 1.§-a. Hatályos 2013. június 7-től.
Kiegészítette a 11/2013.(VI.6.) önkormányzati rendelet 1.§-a. Hatályos 2013. június 7.-től.
Módosította a 12/2012.(VI.29.) önkormányzati rendelet 2.§-a. Hatályos 2012. június 30-tól.
Módosította a 4/2017.(IV.28.) önkormányzati rendelt 1.§-a. Hatályos 2017. április 29-től.
Módosította a 12/2012.(VI.29.) önkormányzati rendelet 3.§-a. Hatályos 2012. június 30-tól.
Módosította a 12/2012.(VI.29.) önkormányzati rendelet 4.§ (1) bekezdése. Hatályos 2012. június 30-tól.
Módosította a 12/2012.(VI.29.) önkormányzati rendelet 4.§ (2) bekezdése. Hatályos 2012. június 30-tól.
Módosította a 4/2013.(III.1.) önkormányzati rendelet 1.§-a. Hatályos 2013. március 2-tól.
Hatályon kívül helyezte a 4/2013.(III.1.) önkormányzati rendelet 2.§-a. Hatálytalan 2013. március 2-től.
Hatályon kívül helyezte a 17/2012.(IX.10.) önkormányzati rendelet 1.§-a. Hatályos 2012. szeptember 11-től.
A 16. § (2) bekezdése a Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2021. (X. 8.) önkormányzati rendelete 1. §-ával megállapított szöveg.
Az 1. melléklet a Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2021. (X. 8.) önkormányzati rendelete 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Az 1. melléklet a Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 5/2022. (III. 7.) önkormányzati rendelete 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Az 1. melléklet a Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 23/2022. (XII. 12.) önkormányzati rendelete 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 2. melléklet a Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2021. (X. 8.) önkormányzati rendelete 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. A 2. melléklet a Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 5/2022. (III. 7.) önkormányzati rendelete 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. A 2. melléklet a Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 23/2022. (XII. 12.) önkormányzati rendelete 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. melléklet a Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2021. (X. 8.) önkormányzati rendelete 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. A 3. melléklet a Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 5/2022. (III. 7.) önkormányzati rendelete 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. A 3. melléklet a Herend Város Önkormányzata Képviselő-testületének 23/2022. (XII. 12.) önkormányzati rendelete 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.