Község Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2011.(X.26.) önkormányzati rendelete
Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról
Hatályos: 2013. 08. 01- 2014. 02. 11Község Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2011.(X.26.) önkormányzati rendelete
Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról
2013-08-01-tól 2014-02-11-ig
Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének
15/2011. (X.26.) önkormányzati rendelete
Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról
1Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testülete Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143. § (4) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, Magyarország Alaptörvénye 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. § (1) Az Önkormányzat hivatalos megnevezése: Szigetújfalu Község Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat).
(2) Az Önkormányzat székhelye: 2319 Szigetújfalu Fő út 45.
(3) Az Önkormányzat illetékességi területe: Szigetújfalu közigazgatási területe.
1 (4) A képviselő-testület hivatala: Szigetújfalui Polgármesteri Hivatal (a továbbiakban: Polgármesteri Hivatal).
(5) Az Önkormányzat testvértelepülési kapcsolatot tart Flattach (2007. óta), Meimbressen (2000.), Waghausel (1991.) településekkel.
(6) Szigetújfalu főbb adatait az 1. számú függelék tartalmazza.
2. § (1) Az Önkormányzat hivatalos jelképei a község címere, zászlója és pecsétje.
(2) Az Önkormányzat jelképeit és azok használatának módját Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: Képviselő-testület) önálló önkormányzati rendeletben állapítja meg.
(3) Az Önkormányzat, a polgármester, a jegyző, a polgármesteri hivatal kör alakú bélyegzőin a Magyar Köztársaság címerét kell használni látható.
(4) Az Önkormányzat által alapított kitüntetések és elismerő címek adományozásának rendjét a Képviselő-testület önálló önkormányzati rendeletben állapítja meg.
(5) a) Az Önkormányzat hivatalos lapjának megnevezése: Újfalusi Trombitás (a továbbiakbn: lap), mely kéthavonta jelenik meg.
b) A lapot a helyi lakosság, a képviselő-testület tagjai, a bizottságok nem képviselő tagjai, az önkormányzat intézményei és a helyi nem önkormányzati intézmények térítésmentesen kapják.
2 c) A lapban közzé kell tenni a Képviselő-testület döntéseit kivonatolt formában. A lapban megjelenhetnek a Képviselő-testület és bizottságai, a nemzetiségi önkormányzat, valamint a Polgármesteri Hivatal tájékoztatói, továbbá a Polgármester, az önkormányzati intézmények és a helyben érdekelt szervezetek hivatalos közleményei.
2 d) A lapban térítés ellenében hirdetések is megjelenhetnek. A hirdetési díjakat a Képviselő-testület a tárgyévet megelőző év novemberében határozza meg.
2 e) A lap szerkesztéséért és annak tartalmáért a képviselő-testület által megbízott lapkiadó és szerkesztő felel.
(6) a) Az Önkormányzat hivatalos honlapjának címe: www.szigetujfalu.hu (a továbbiakban: honlap).
b) A honlap megfelelő színvonalú működtetéséről, az ott megjelenő információk aktualizálásáról és naprakészen tartásáról a polgármester által megbízott honlapszerkesztő felel.
II. FEJEZET
A Képviselő-testület feladat és hatásköre
3. § (1) Az önkormányzati feladatokat a Képviselő-testület és szervei látják el.
(2) A Képviselő-testület szervei:
a) a Polgármester,
b) a Képviselő-testület bizottságai,
c) a Képviselő-testület hivatala,
2 d) a jegyző,
2 e) társulás.
4. § (1) Az Önkormányzat a helyi önkormányzatokról szóló törvényben és egyéb, az önkormányzati feladatokat tartalmazó jogszabályokban meghatározott kötelező feladatai ellátásának mértékét és módját, valamint az önként vállalt önkormányzati feladatokat, és ezek ellátása terjedelmét, mértékét és módját a 1. számú mellékletben határozza meg.
(2) A Képviselő-testület az önként vállalt feladatok tárgyában az éves költségvetésben, a gazdálkodást meghatározó pénzügyi tervben - a fedezetbiztosítással egyidejűleg - foglal állást.
(3) Új önként vállalt feladat elvállalása előtt előkészítő eljárást kell lefolytatni, melyben tisztázni szükséges a feladat ellátásának anyagi, személyi és tárgyi feltételeit. Az eljárás során a Képviselő-testület illetékes bizottságai véleményt nyilvánítanak. Az eljárást a Polgármester, vagy döntésétől függően az Alpolgármester, illetve a Képviselő-testület erre felkért bizottsága folytatja le.
(4) Az előkészítő eljárás eredményét összegző előterjesztés csak akkor terjeszthető a Képviselő-testület elé, ha az tartalmazza a feladat elvállalásával elérendő célt és megoldásának a (3) bekezdésben említett részletes feltételeit.
5. § 2 A Képviselő-testület kizárólagos hatáskörébe tartozik az Mötv-ben és más jogszabályokban felsoroltakon túlmenően:
a) a Képviselő-testület hatáskörébe utalt választás, kinevezés és megbízás esetén a személyi alapbér meghatározása, valamint a munkateljesítménnyel és minőséggel összefüggő jogszabályi előírásokon felüli illetmény;
b) új önként vállalt feladat vállalása, illetőleg önként vállalt feladatról történő lemondás;
c) hitelfelvétel - kivéve a Képviselő-testület szerveinél és intézményeinél foglalkoztatott dolgozók egyhavi (járulékokkal együtt számított) munkabérének megfelelő összegű hitelfelvétel, mely a Polgármester hatásköre a jegyző ellenjegyzésével;
e) gazdasági társaság alapítása, illetve abban való részvétel, gazdasági társaságból való kilépés, illetve gazdasági társaság megszüntetése.
6. § (1) Ha a Képviselő-testület egyes hatásköreinek gyakorlását átruházza, az átruházott hatáskör gyakorlásáról szóló beszámolási kötelezettséget a hatáskör átadásával egyidejűleg kell meghatározni.
2 (2) A képviselő-testület által átruházott hatáskörök felsorolását önkormányzati rendeletek tartalmazzák.
7. § (1) A Képviselő-testület a feladat- és hatáskörébe nem tartozó, de a helyi közösséget érintő ügyekben a helyi önkormányzatokról szóló törvényben biztosított vélemény nyilvánítási, és kezdeményezési jogával különösen abban az esetben él, ha az ügy a településfejlesztéssel és üzemeltetéssel, a lakossági közszolgáltatások fejlesztésével áll szoros kapcsolatban. Ilyen ügyekben a Képviselő-testület bármely tagja indítványozhatja, hogy a Képviselő-testület csak a közvetlenül érintett lakossági réteg, érdekképviseleti szerv vagy társadalmi szervezet meghallgatása után nyilvánítson véleményt, illetve tegyen kezdeményezést.
(2) Amennyiben az Önkormányzat vállalkozásban való részvételéről tárgyal a Képviselő-testület, úgy ezt megelőzően előkészítő eljárást kell lefolytatni, melyben tisztázni szükséges a részvétel anyagi, személyi és tárgyi feltételeit. Az eljárás során a Képviselő-testület illetékes bizottságai véleményt nyilvánítanak. Az eljárást a Polgármester, vagy döntésétől függően az Alpolgármester, illetve a Képviselő-testület erre felkért bizottsága folytatja le.
Az eljárás során a Polgármester szakértői véleményt kérhet, illetőleg közgazdasági költség-haszon elemzést végez vagy végeztet.
(3) A (2) bekezdés szerinti előkészítő eljárás eredményét összegző előterjesztés csak akkor terjeszthető a Képviselő-testület elé, ha az tartalmazza a részvétellel elérendő célt és megoldásának a (2) bekezdésben említett részletes feltételeit.
8. § (1) Az Önkormányzat a Szigetújfaluban felmerülő lakossági ellátási igények jobb kielégítése érdekében együttműködik a környező települések önkormányzataival, és a Pest Megyei Önkormányzattal.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megvalósítása érdekében a folyamatos és rendszeres kapcsolattartás a Polgármester, illetve a Jegyző feladata.
III. Fejezet
A Képviselő-testület működése
9. § A Képviselő-testület 7 tagú. Tagjai a Polgármester és 6 fő települési képviselő. A képviselők névsorát a 2. számú függelék tartalmazza.
Alakuló ülés
10. § 2 (1) A Képviselő-testület alakuló ülését a helyi önkormányzatokról szóló törvényben meghatározott határidőn belül tartja meg. Az alakuló ülést a Polgármester hívja össze és vezeti.
(2) Az alakuló ülés összehívásáról, megszervezéséről a Polgármester gondoskodik.
(3) Az alakuló ülésen a helyi választási bizottság elnöke tájékoztatja a Képviselő-testületet a választás eredményéről, a Polgármesternek és a képviselőknek kiadja a megbízólevelet.
2 (4)
A Képviselő-testület gazdasági programja
11. § (1) A Képviselő-testület megbízatásának időtartamára vagy azt követő időre, a helyi önkormányzatokról szóló törvénynek megfelelő gazdasági program alapján működik
(2) A gazdasági program tervezétenek elkészítéséről és Képviselő-testület elé terjesztéséről a Polgármester gondoskodik.
(3) A jóváhagyott gazdasági programot az Önkormányzat honlapján közzé kell tenni.
(3) A Polgármester a gazdasági program végrehajtásáról a választási ciklus középső és utolsó évében köteles beszámolni.
A Képviselő-testület ülésterve
12. § (1) A Képviselő-tesület a gazdasági programon alapuló, féléves időszakra jóváhagyott ülésterv szerint végzi munkáját.
(2) Az ülésterv tervezetét minden tárgyévet megelőző év december 31-ig, és tárgyév június 30-ig a beérkezett javaslatok alapján a Polgármester irányításával a Jegyző állítja össze, és a Polgármester terjeszti jóváhagyásra a Képviselő-testület elé.
(3) Az ülésterv tervezetének elkészítéséhez javaslatot kell kérni
a) települési képviselők,
b) Képviselő-testület bizottságai,
c) Alpolgármester,
d) Jegyző,
e) önkormányzati intézmények vezetői,
2 f) nemzetiségi önkormányzat testülete.
(4) Az ülésterv tartalmazza:
a) a képviselő-testületi ülések tervezett időpontját és a tárgyalni kívánt, valamint a jogszabályban kötelezően előírt napirendi pontokat,
b) a napirend előterjesztőjének megnevezését,
c) napirendi ponthoz véleményezési, egyetértési joggal rendelkező szervezetek felsorolását.
(5) Az ülésterv tervezetének előterjesztésekor a Polgármester tájékoztatást ad a tervezet összeállításánál figyelmen kívül hagyott javaslatoktól és azok indokáról.
(6) Az elfogadott üléstervet az Önkormányzat honlapján közzé kell tenni.
A Képviselő-testület ülései
13. § A Képviselő-testület rendes és rendkívüli ülést tart.
14. § (1) A Képviselő-testület az ülésterv szerint, de évente legalább 10 alkalommal rendes ülést tart.
(2) A Képviselő-tetsület közmeghallgatással egybe nem kötött üléseit a Polgármesteri Hivatal Házasságkötő Termében tartja.Amennyiben a tárgyalandó napirend vagy más körülmény indokolja a Képviselő-testület ülése más helyszínre, kihelyezett ülésként is összehívható.
(3) A Képviselő-testület rendes üléseit általában minden hónap utolsó szerdáján, délutáni kezdéssel tartja.
15. § 2 (1) A Képviselő-testület ülése – az Mötv-ben foglalt kivételekkel – nyilvános.
(2) A nyilvános képviselő-testületi ülésen bármely állampolgár részt vehet.
(3) A hallgatóság a nyilvános ülésen csak a részére kijelölt helyet foglalhatja el, és véleménynyilvánításával a testület munkáját nem zavarhatja.
16. § 2 (1) Zárt ülés elrendelésére és az azon résztvevő személyekre az Mötv. rendelkezései irányadóak.
(2) A Képviselő-testület minősített többséggel hozott határozattal dönt a zárt ülés elrendeléséről az Önkormányzat vagyonával való rendelkezés és az általa kiírt pályázat tárgyalásakor, ha a nyilvános tárgyalás üzleti érdeket sértene.
2 (3) A zárt ülés anyagába az Mötv. 46. § (3) bekezdésében felsorolt személyek tekinthetnek bele.
(4) A Képviselő-testület zárt ülésen hozott határozatait – az adatvédelmi törvényben foglaltaknak megfelelően - fegyelmi eljárás megindítása, fegyelmi büntetés kiszabása és állásfoglalást igénylő személyi ügy, hatósági ügy, összeférhetetlenségi ügy, valamint vagyonnyilatkozattal kapcsolatos ügyek kivételével - nyilvánosságra kell hozni. Egyéb személyi kérdésekben hozott döntést a személyiségi jogok tiszteletben tartásával és az adatvédelmi szabályok betartásával kell nyilvánosságra hozni.
Az ülések összehívásának rendje
17. § (1) A Képviselő-testület üléseit a Polgármester hívja össze az ülés helyének, napjának, kezdési időpontjának, a napirend tárgyának és előterjesztőjének, valamint az ülés nyílt vagy zárt minőségének megjelölését tartalmazó írásos meghívóval.
2 (2) A Képviselő-testület ülését a Polgármester, akadályoztatása esetén az Alpolgármester hívja össze. A Polgármesteri és Alpolgármesteri tisztség egyidejű betöltetlensége, illetve tartós akadályoztatása esetén a képviselő-testületi ülés összehívása, a Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság elnökének feladata.
(3) Amennyiben a napirendet szóban előadott előterjesztéssel tárgyalja a testület, ennek tényét a meghívóban rögzíteni kell.
(4) A meghívónak mellékletként tartalmaznia kell az előterjesztéseket, és a határozati javaslatokat. A meghívót és mellékleteit elektronikus úton kell megküldeni azon képviselők és bizottsági tagok számára, akik rendelkeznek internetes eléréssel, és nyilatkozatuk alapján elektronikus úton kérik a testületi dokumentumokat.
2 (5) A meghívót és az előterjesztéseket a képviselőknek, a jegyzőnek, a nemzetiségi önkormányzat elnökének, és az önkormányzati intézmények vezetőinek, az ülés közleményét a 17. § c), e), h), i) pontjaiban foglaltaknak az ülés előtt legalább 5 nappal korábban meg kell küldeni.
2 (6) A községben kihelyezett hirdetőkre a rendes Képviselő-testületi ülések, a Polgármesteri Hivatal hirdetőtáblájára a rendes és rendkívüli Képviselő-testületi ülések időpontját, helyét és a napirendi pontjait tartalmazó közleményt, lehetőleg az ülést megelelőzően 5 nappal, ki kell függeszteni, valamint a községi honlapon meg kell jelentetni.
(7) A nyílt ülés napirendi pontjaihoz tartozó előterjesztések anyaga a polgármesteri hivatalban bárki számára megtekinthető.
18. § (1) A Képviselő-testület ülésére meg kell hívni:
a) a települési képviselőket,
b) a jegyzőt,
c) a bizottságok nem képviselő tagjait,
2d) a nemzetiségi önkormányzat elnökét,
e) azokat a személyeket, akiknek a jelenléte az előterjesztés tárgyalásánál az előterjesztő, a Polgármester vagy az illetékes bizottság megítélése szerint szükséges,
f) mindazokat a személyeket, akiknek meghívását egyéb jogszabályok teszik kötelezővé,
g) az önkormányzati intézmények vezetőit,
h) a községben tevékenykedő egyházak képviselőit,
i) akiket a Polgármester megjelöl.
(2) A Képviselő-testület ülésén a képviselők szavazti joggal vesznek részt, mely magában foglalja a tanácskozás jogát is.
(3) A Képviselő-testület ülésén tanácskozási joggal az (1) bekezdés a), b), d), f), g) pontokban felsorolt személyek, részvételi joggal az (1) bekezdés c), e), h), i) pontokban foglaltak rendelkeznek.
(4) A tanácskozási joggal meghívott személyek a meghívón és az előterjesztésben szereplő személyes és különleges adatokat kizárólag csak az adatkezelés céljával összhangban kezelhetik a cél megvalósulásához szükséges mértékben.
19. § (1) A Polgármester a Képviselő-testület ülését a munkatervtől eltérő időpontban is összehívhatja (rendkívüli ülés). A rendkívüli ülés összehívásának indokát legkésőbb az ülésen szóban közölni kell.
2 (2) A polgármester rendkívüli testületi ülést köteles összehívni az Mötv-ben foglaltak szerint.
2 (3)
(4) Sürgős, halasztást nem tűrő esetben az ülés a legalkalmasabb formában, eltekintve a szóbeliségtől, akár telefonon is összehívható.
(5) A rendkívüli ülésre a 16. § (1) bekezdés a)-b), d)-f), i) pontokban megjelölt személyeket kell meghívni.
(6) A rendkívüli ülés megtartásának, levezetésének szabályai egyebekben mindenben megegyeznek a rendes ülésre vonatkozó szabályokkal.
Az ülések rendje
20. § 2 (1) A Képviselő-testület határozatképessége az Mötv. rendelkezései szerint alakul. A határozatképességet az ülés ideje alatt folyamatosan figyelemmel kell kísérni.
(2) Határozatképtelen testületi ülést változatlan napirendi pontokkal 8 napon belüli időpontra ugyanazon napirendi pontok megtárgyalására újra össze kell hívni. Ugyanezen szabály vonatkozik az ülés során bekövetkezett végleges határozatképtelenség esetére is.
21. § (1) Az önkormányzati képviselő köteles részt venni a Képviselő-testületi üléseken.
(2) A képviselő az ülésről való távolmaradását és annak alapos okát a Polgármesternek köteles előre - az ülés megkezdése előtt legalább 3 órával - bejelenteni.
22. § (1) A Képviselő-testület ülését – elnökként - a Polgármester, akadályoztatása esetén az Alpolgármester vezeti.
(2) Mindkét személy együttes akadályoztatása esetén a Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság elnöke vezeti az ülést.
23. § (1) A levezető elnök a testületi ülés vezetése során:
a) megnyitja és berekeszti az ülést,
b) megállapítja, és az ülés folyamán figyelemmel kíséri a határozatképességet, számba veszi a távollevőket,
c) előterjeszti az ülés napirendjét, melyről a Képviselő-testület vita nélkül, nem alakszerű határozattal dönt,
d) napirend előtt tájékoztatást ad a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról és a két ülés között történt fontosabb eseményekről, melyet a Jegyző készít elő. A Tájékoztatásról a Képviselő-testület nem alakszerű határozattal dönt,
e) napirendi pontonként vezeti a vitát, szavazásra bocsátja a döntési javaslatokat,
f) a Képviselő-testület ülésén bármikor, időkorlát nélkül felszólalhat,
g) kiegészítést kérhet, ennek lehetőségét megadhatja az előterjesztőnek,
h) hozzászóláskor megadja, illetve megvonja a szót,
i) hosszúra nyúlt vita mielőbbi lezárása érdekében indítványozza a hozzászólások időtartamának korlátozását vagy a vita lezárását,
j) a határozati javaslatot napirendi pontonként szavazásra bocsátja, figyelemmel az időbeli előterjesztések sorrendjére, először a módosító, kiegészítő indítványokat, majd az eredeti határozati javaslatot,
k) megállapítja a szavazás eredményét,
l) kihirdeti a határozatokat,
m) biztosítja a képviselők interpellációs és kérdezési jogának gyakorlását,
n) tárgyalási szünetet rendelhet el a tanácskozás folytatását akadályozó körülmény felmerülésekor,
o) biztosítja az ülés zavartalan rendjét.
24. § (1) A tanácskozás rendjének fenntartásáról a testületi ülést levezető elnök gondoskodik, ennek során:
a) figyelmezteti azt a hozzászólót, aki eltér a tárgyalási témától, vagy a tanácskozáshoz nem illő, sértő kifejezéseket használ,
b) rendre utasítja azt a személyt, aki a képviselő-testület tagjához méltatlan magatartást tanúsít,
c) ismétlődő rendzavarás esetén az érintettet a terem elhagyására kötelezi,
d) ismételt és súlyos rendbontás esetén a rendbontó eltávolításához karhatalom segítségét veszi igénybe,
e) a c)-d) pontban felsorolt intézkdések a Képviselő-testület tagjaival és a Jegyzővel szemben nem alkalmazhatók.
(2) A levezető elnöknek a rendfenntartás érdekében tett intézkedései ellen felszólalni, azokat visszautasítani, velük vitába szállni nem lehet.
(3) Tartós rendzavarás, állandó lárma vagy a tanácskozást lehetetlenné tevő egyéb körülmény esetén a levezető elnök az ülést berekesztve a még meg nem tárgyalt napirendi pontokat a soron következő ülésre elnapolja, vagy 8 napon belülre rendkívüli ülést hív össze.
(4) Az ülés (3) bekezdés szerinti soron kívüli berekesztéséhez a képviselők egyszerű többségi határozat szükséges.
Az előterjesztés, a sürgősségi indítvány
25. § (1) Előterjesztés mindazon javaslat, mely a Képviselő-testület döntését igénylő kérdésre vagy kérdésekre irányul, vagy rendelet megalkotását indítványozza.
(2) A testületi ülésre az előterjesztés írásban vagy szóban kerül benyújtásra. A határozati javaslatot és a rendelet tervezetét akkor is írásban kell benyújtani, ha az előterjesztésre szóban kerül sor. Halaszthatatlan esetben a polgármester engedélyezheti az írásba foglalt előterjesztésnek, határozati javaslatnak, rendelettervezetnek az ülésen történő kiosztását.
(3) A Képviselő-testület elé előterjesztést terjeszthet:
a) a Polgármester,
b) az Alpolgármester,
d) a Képviselő-testület bizottsága,
e) a települési képviselő,
f) a Jegyző,
g) a Jegyző megbízásából a Polgármesteri Hivatal köztisztviselői,
2h) nemeztiségi önkormányzat testülete az általa képviselt kisebbséget érintő ügyben,
i) intézményvezető.
(4) Az írásbeli előterjesztésnek tartalmaznia kell:
a) az első részben meg kell határozni az előterjesztés címét, tárgyát, ismertetni kell az előzményeket (testületi megállapodásokat, a hozott határozatok eredményeit), a tárgykört rendező jogszabályokat, az előkészítésben résztvevők véleményét, jogszabály szerinti egyetértési, illetve véleményezési joggal rendelkező szervezetek felsorolását, s mindazokat a körülményeket, összefüggéseket, tényeket, adatokat, amelyek lehetővé teszik az értékelést s a döntést indokolják,
b) a második rész egyértelműen megfogalmazott határozati javaslatot tartalmazza a végrehajtásért felelősök megnevezésével és a határidők (részhatáridők) megjelölésével.
(5) Az előterjesztést törvényességi szempontból a Jegyző észrevételezi, melyet írásban és a Képviselő-testület ülésén szóban is megtehet.
(6) Az előterjesztés az előkészítés szakaszában – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - nem nyilvános.
26. § (1) Egyes napirendek fontosságára tekintettel a Polgármester, az Alpolgármester, a képviselők, valamely állandó bizottság, a Jegyző írásban sürgősségi előterjesztést terjeszthet elő, hogy a témát napirendi javaslattól eltérő sorrendben vagy annak ellenére tárgyalja a Képviselő-testület, hogy az a már összehívott képviselő-testületi ülés meghívójában napirendként nem szerepel.
(2) A sürgősségi előterjesztést a sürgősség okának rövid leírásával az ülést megelőző munkanapon 14.00 óráig kell benyújtani a Polgármesterhez.
(3) Az előterjesztő jogosult az ülésen szóban, legfeljebb 3 percben indokolni a sürgősséget.
(4) A sürgősségi indítvány kérdésében a Polgármester javaslatára a Képviselő-testület a napirend elfogadása előtt vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel dönt.
(5) A Képviselő-testület nem ismeri el a sürgősséget, vagy a sürgősségi előterjesztés szerint tárgyalja.
(6) A sürgősség elfogadása azt jelenti, hogy az indítványt a Képviselő-testület napirendi pontként tárgyalja meg.
Felszólalás napirend előtt
27. § (1) A napirend előtti felszólalás a Képviselő-testület bármely tagját megilleti.
(2) Napirendi előtti felszólalást cask olyan halasztást nem tűrő helyi közügyekben lehet tenni, mely nem kapcsolodik az ülés egyetlen napirendi pontjához sem.
(3) A napirend előtti felszólalás a határozatképesség megállapítását és a napirend elfogadását követően az első napirend tárgyalásának megkezdése előtt tehető. Az ülés megkezdése előtt legalább 3 órával szóban a téma megjelölésével a tervezett felszólalást be kell jelenti az ülést levezető elnöknek. A felszólalás ismertetésére maximum 3 perc áll rendelkezésre.
Napirendi pontok tárgyalása
28. § A levezető elnök a napirendi pontok elfogadott sorrendjében minden előterjesztés felett külön-külön nyitja meg annak tárgyalását.
29. § A napirend tárgyalásának szakaszai sorrendben:
a) az előterjesztői kiegészítés,
b) kérdések,
c) vita.
30. § Az előterjesztő a napirendhez a vita előtt legfeljebb 2 percben szóbeli kiegészítést tehet, amely nem ismételheti meg az írásbeli előterjesztést, ahhoz képest új információkat (tényeket, adatokat) kell tartalmaznia (előterjesztői kiegészítés).
31. § (1) Az előterjesztői kiegészítést követően az előterjesztőhöz a Képviselő-testület tagjai és a tanácskozási joggal részt vevők kérdéseket intézhetnek, amelyekre az előterjesztő vagy az általa felkért köztisztviselő válaszol.
(2) A felszólalásokra a jelentkezés sorrendjében kerül sor
(3) A kérdésre választ adó, az összes kérdés elhangzása után ad választ.
32. § (1) A kérdéseket követően a levezető elnök a napirend tárgyalásához kapcsolódó vitát megnyitja, amely során az érintettek felszólalhatnak.
(2) A vita során az előterjesztő a vita eredményessége, pontosítása érdekében válaszra soron kívül szót kaphat és válaszadásra felkérheti a meghívott szakértőket.
(3) A napirend tárgyalásához kapcsolódó vita megkezdésekor először a levezető elnököt, majd a bizottsági elnököket, ezt követően a hozzászólási szándékukat jelző képviselőket, a tanácskozási joggal megjelenteket, végül igény esetén a hallgatóságot illeti felszólalás.
(4) A levezető elnök soron kívüli felszólalást is engedélyezhet.
(5) A napirendi javaslattal kapcsolatos vitában a felszólalók legfeljebb 5 perc időtartamban fejthetik ki véleményüket. Ugyanazon napirend keretében az ismételt felszólalás időtartama a 2 percet nem haladhatja meg. Az idő túllépése miatt a levezető elnök megvonhatja a szót a felszólalótól.
(6) Az előterjesztő, a levezető elnök, a Jegyző többször is, időkorlát nélkül hozzászólhat.
(7) A napirendi ponthoz kézfelemeléssel lehet jelentkezni az ülés elnökénél. A képviselőknek a napirendhez való felszólalásra a mindenkori levezető elnök adja meg a szót, jelentkezésük sorrendjében.
(8) Az önkormányzati bizottság bármely előterjesztéshez - az ezekhez benyújtott módosító javaslatokat is értékelő- ajánlást nyújthat be a képviselő-testülethez.
(9) A vita folyamán a képviselő a javaslathoz szövegszerű módosító javaslatot nyújthat be.
(10) Az előterjesztő a javaslatot, illetve a települési képviselő a módosító javaslatát a vita bezárásáig megváltoztathatja, és a szavazás megkezdéséig azt bármikor vissza is vonhatja.
(11) Ha a napirendi ponthoz több felszólaló nincs, az elnök a vitát lezárja.
(12) A vita lezárására, a hozzászólások időtartamának a korlátozására a testület bármely tagja tehet javaslatot. E javaslatról a testület vita nélkül határoz.
(13) Az elnök az előterjesztésben szereplő és a vitában elhangzott határozati javaslatokat egyenként bocsátja szavazásra. Először a módosító és kiegészítő indítványokról dönt a testület -az elhangzás sorrendjében-, majd az eredeti határozati javaslatról.
33. § 2 (1) A Jegyző törvényességi észrevételét a vita lezárása után, a határozathozatal előtt a Mötv. 81. § (3) bekezdés e) pontjában foglaltak szerint köteles jelezni.
(2) A Jegyzőnek soron kívül szót kell adni, amennyiben törvényességet érintő észrevételt kíván tenni.
(3) A Képviselő-testületi ülésen benyújtott módosító indítvány jogszerűségi vizsgálata céljából a Jegyző részére – kérésére – időt kell biztosítani.
34. § (1) A Képviselő-testület döntéseit egyszerű vagy minősített többséggel hozza.
(2) A döntési javaslat elfogadásához - a (4) bekezdésben foglaltak kivételével - a jelenlévő települési képviselők több mint a felének igen szavazata szükséges (egyszerű többség).
(3) A minősített többséghez 4 (négy) képviselő igen szavazata szükséges.
(4) Minősített többség szükséges:
a) jogszabály által kötelezően előírt, minősített többséget igénylő ügyben való döntéshez,
b) az önkormányzati jelképek, kitüntetések és elismerő címek meghatározásához, használatuk szabályozásához,
c) a gazdasági program megállapításához és a végrehajtásáról szóló beszámoló elfogadásához,
d) költségvetés megállapításához, döntés a végrehajtásáról szóló beszámoló elfogadásához,
e) településrendezési terv jóváhagyásához,
f) önkormányzati vállalkozás alapításához,
g) helyi adók megállapításához,
h) a Képviselő-testület hatáskörének átruházásához.
35. § (1) A testületi döntéshozatalból az Mötv. szerint lehet az érintettet kizárni.
(2) A kizárást bármely képviselő kezdeményezheti a napirend határozati javaslatainak szavazásra bocsátásáig.
36. § (1) A nyílt szavazás kézfelemeléssel történik, a levezető elnök köteles a szavazatokat megszámlálni.
(2) A szavazás során először a javaslat mellett, majd ellene szavazó képviselők, s végül a döntéstől tartózkodók szavaznak.
(3) Kétség esetén a szavazást a levezető elnök döntése alapján, vagy bármelyik képviselő erre irányuló kérése esetén meg kell ismételtetni.
(4) A szavazatok összeszámlálása után a levezető elnök megállapítja a javaslat mellett, a javaslat ellen szavazók számát, s végül a szavazástól tartózkodók számát.
37. § (1) A szavazás névszerinti is lehet.
(2) A levezető elnök névszerinti szavazást rendel el, ha álláspontja szerint az előterjesztés tárgya, vagy a vita menete ezt indokolja vagy bármelyik jelenlévő képviselő szóbeli kérésére.
(3) Név szerinti szavazáskor a Jegyző „abc” sorrendben felolvassa a képviselők névsorát. A képviselők „igen”, „nem”, „tartózkodom” nyilatkozattal szavaznak. A név szerinti szavazás tényét, képviselőnként a leadott szavazatokat, valamint a szavazás eredményét a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(4) A szavazás eredményét a levezető elnök hirdeti ki.
38. § (1) Titkos szavazást kell tartani, ha azt jogszabály előírja.
(2) Amennyiben egy adott ügyben titkos szavazás tartható, úgy ennek elrendeléséről a Képviselő-testület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel dönt.
(3) A titkos szavazást a képviselők közül eseti jelleggel kijelölt 3 tagú szavazatszedő bizottság bonyolítja le.
(4) A titkos szavazás kijelölt szavazóhelyiség, urna és szavazólap igénybevételével történik. A képviselő a kitöltött szavazólapot zárt urnába helyezi. A szavazólapon fel kell tüntetni a döntési javaslatokat. A képviselők úgy szavaznak, hogy „igen”, „nem”, „tartózkodom” nyilatkozatot jelölnek meg két, egymást metsző vonallal.
(5) A szavazatszedő bizottság összeszámolja a szavazatokat, megállapítja a szavazás eredményét, és a szavazásról jegyzőkönyvet készít.
(6) A jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a szavazás helyét és idejét;
b) a szavazatszedő bizottság tagjainak nevét;
c) a szavazás során felmerült rendkívüli eseményeket;
d) a szavazás eredményét.
(7) A szavazásról készült jegyzőkönyvet a szavazatszedő bizottság elnöke és a jegyzőkönyv-vezető írja alá.
(8) A szavazás eredményéről a szavazatszedő bizottság elnöke tájékoztatja a képviselő-testületet.
(9) A szavazás technikai lebonyolításáról a Jegyző gondoskodik
Az interpelláció és a kérdés
39. § (1) Az interpelláció olyan, önkormányzati ügyben benyújtott írásos felvilágosítás-kérés, amely problémát tár fel, és arra kér választ, hogy az miként szüntethető meg, vagy valamilyen mulasztás, helytelen gyakorlat, panasz orvoslását kéri. A szabályszerűen előterjesztett interpellációt a napirendre fel kell venni.
(2) Az interpellációt a települési képviselő a Képviselő-testület ülését megelőző 3. munkanap 12.00 órájáig írásban nyújthatja be a Polgármesternél.
(3) A bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) az interpelláló nevét,
b) az interpelláció címzettjét,
c) az interpelláció címét,
d) az interpelláció tárgyát.
(4) Az interpellációt az interpelláló az ülésen olvassa fel. Az írásban benyújtott interpellációtól nem lehet eltérni, de kiegészíthető.
(5) Az interpellációra a Polgármester, az Alpolgármester, a Jegyző vagy a címzett köteles a Képviselő-testületi ülésen szóban azonnal vagy írásban 15 napon belül választ adni.
(6) A szóban is elmondott interpelláció és az interpellációra adandó válasz időtartama nem lehet több 3 percnél.
(7) Az interpellációra adott válasz elfogadásáról az interpelláló nyilatkozik, amennyiben válasza nemleges, a Képviselő-testület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel dönt.
(8) Amennyiben az interpelláló képviselő nincs jelen az ülésen, a választ a Képviselő-testület soron következő ülésén kell megadni.
(9) Amennyiben a Képviselő-testület nem fogadta el a választ, az interpelláció tárgyában a válaszadásra kötelezett köteles vizsgálatot folytatni, és az arról szóló tájékoztatót a Képviselő-testület soron következő ülése elé terjeszteni.
(10) Az interpelláció tárgyának kivizsgálásába lehetőleg be kell vonni az interpelláló képviselőt is.
(11) Az interpelláció tartalmától függően a Képviselő-testület a vizsgálattal az illetékes bizottságot is megbízhatja.
(12) A Képviselő-testület a bizottság javaslata alapján a következő döntések egyikét hozza:
a) utólag helyesnek ítéli az interpellációra adott választ;
b) elfogadja a bizottság ülésén az interpellált által kiegészített választ;
c) megerősíti korábbi elutasító döntését, és a bizottságot intézkedési javaslat kidolgozására kéri fel.
40. § (1) Az önkormányzati képviselő kérdést tehet fel az önkormányzati hatáskörbe tartozó szervezeti, működési, döntési, előkészítési jellegű feladatok vonatkozásában.
(2) Az érintettnek a kérdésre csak abban az esetben kell az ülésen választ adnia, ha a válaszadás előzetes vizsgálatot nem igényel.
(3) A kérdésre vonatkozó igényt az elnökhöz kell bejelenteni, közvetlenül az ülés megkezdése előtt, a tárgy megjelölésével. A kérdésre adott válasz 5 percet vehet igénybe.
(4) Az interpellációk, valamint a kérdések a napirendek lezárása után következnek azzal, hogy először az interpellációk és az azokra adott válaszok hangzanak el.
A Képviselő-testület döntései
41. § (1) A Képviselő-testület döntése határozat vagy rendelet.
(2) A Képviselő-testület jegyzőkönyvi rögzítéssel, alakszerű határozat nélkül dönt:
a) a sürgősségi előterjesztésről,
b) polgármesteri beszámoló elfogadásáról,
c) a képviselői interpellációra adott válasz elfogadásáról,
d) a tájékoztató anyag elfogadásáról.
42. § (1) A Képviselő-testület határozatait évenként - az év elejétől - folyamatos arab sorszámmal és évszámmal, valamint a kihirdetés dátumával (hónap – római számmal, nap - arab számmal) kell ellátni a következő minta szerint:
„Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének …/év (hó, nap) KT határozata.”
(2) A testületi határozatokról a Jegyző sorszámozott nyilvántartást vezet.
(3) A Képviselő-testület normatív határozatait a rendelet kihirdetésének szabályai szerint közzé kell tenni.
43. § Rendelet alkotását kezdeményezhetik:
a) települési képviselők,
b) Képviselő-testület bizottságai,
c) Polgármester, Alpolgármester, Jegyző.
44. § (1) Rendelet alkotás esetén az előterjesztésnek rendeletalkotásra kell irányulnia a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezése, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtása tárgyában.
(2) A rendelet tervezet előkészítése a Jegyző feladata.
(3) A lakosság szélesebb körét érintő rendelet tervezetről lakossági fórumot vagy közmeghallgatást lehet tartani.
(4) A lakossági fórumról vagy közmeghallgatásról a Jegyző javaslata alapján a Polgármester dönt.
(5) A rendelet tervezethez előzetes hatásvizsgálatot és indokolást kell készíteni.
(6) A rendelet tervezetet a Képviselő-testület illetékes bizottságainak kötelező jelleggel előzetesen meg kell tárgyalnia.
45. § (1) A Képviselő-testület a szavazás során először a módosító javaslatokról, majd a rendelet tervezet egészéről dönt.
(2) Ha a rendelet tervezet ugyanazon részéhez több javaslatot is benyújtottak, akkor a szavazást az utolsó módosító indítvánnyal kell kezdeni.
(3) Rendelet tervezet formába foglalt bármely módosító indítványról, módosító javaslatról, alternatíváról a rendeletalkotásra irányadó minősített többséggel lehet érvényesen szavazni.
46. § (1) A Képviselő-testület rendeleteinek megjelölése:
„Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének …../év (kihirdetés dátuma: hónap – római számmal, nap - arab számmal) önkormányzati rendelete ………………-ról/ről”
(2) Az önkormányzati rendelet kihirdetése a megalkotását követően a Polgármesteri Hivatal hirdetőtábláján a rendelet teljes szövegének kifüggesztésével történik.
(3) Az önkormányzati rendeletet az Önkormányzat Képviselő-testületének honlapján is meg kell jelentetni.
(4) Az önkormányzati rendeletet egy-egy példányban meg kell küldeni a Községi Könyvtárnak, továbbá a rendelet alkalmazása szempontjából érintett szervekhez egy példányt ugyancsak meg kell küldeni.
(5) Az önkormányzati rendeletek kihirdetéséről, megküldéséről, és az elfogadott rendeletek 2 évenként gyűjteményes formában való megjelentetéséről a Jegyző gondoskodik.
(6) A rendeletalkotással, és módosításukkal, valamint a nyilvántartással, kihirdetéssel kapcsolatos további feladatok a Polgármesteri Hivatal feladatkörébe tartoznak.
47. § (1) Az önkormányzati rendeletek végrehajtására kötelezettek - a Polgármester indítványára - tájékoztatást adnak a végrehajtás helyzetéről és a fontosabb tapasztalatokról.
(2) Az önkormányzati rendeletek hatályosulásának biztosítása, ellenőrzése érdekében a Jegyző két évente köteles áttekinteni a rendeletek érvényesülésének gyakorlatát.
A jegyzőkönyv
48. § (1) A Képviselő-testület nyílt és zárt üléséről 1-1 eredeti példányban jegyzőkönyvet kell készíteni, melyet a Polgármester és a Jegyző ír alá.
(2) A jegyzőkönyvek
a) eredeti páldányát a Jegyző kezeli,
b) egy másolati példányt a Pest Megyei Kormányhivatal vezetőjének kell megküldeni.
(3) A jegyzőkönyv eredeti példányával együtt kell kezelni:
a) a meghívót,
b) az írásos előterjesztéseket, módosító indítványokat, interpellációkat, kérdéseket, az interpellációra, illetőleg a kérdésre utólag adott választ, egyéb, napirendhez kapcsolódó, kiosztásra kerülő anyagot,
c) a jelenléti ívet,
d) a képviselő által írásban benyújtott hozzászólást,
e) az elfogadott rendeleteket.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott dokumentumokat a jegyzőkönyvvel együtt, egy eredeti és egy másolati példányban tárgyév utolsó testületi ülésétől számított 90 napon belül be kell köttetni, melyből az eredeti példányt a Jegyző, a másolati példányt a Községi Könyvtár kezel.
(5) A jegyzőkönyvben szereplő Képviselő-testületi döntésekről jegyzőkönyvi-kivonatot kell készíteni. A kivonatot a jegyzőkönyv elkészültét követően meg kell küldeni:
a) a végrehajtásért felelősöknek;
b) mindazoknak, akiket a határozat érint.
(6) A hozott határozatokról időrendi sorrendben nyilvántartást kell vezetni, amelyben a Jegyző által megadott szempontok szerinti adatok kerülnek feltüntetésre. A nyilvántartás kezelése a Polgármesteri Hivatal feladata.
(7) A választópolgárok a helyi önkormányzatokról szóló törvényben meghatározott betekintési jogukkal a Polgármesteri Hivatal erre kijelölt irodájában, ügyfélfogadási időben élhetnek.
(8) Személyes adatokat tartalmazó előterjesztések és jegyzőkönyvek csak a közérdekből nyilvánosnak minősülése esetén, illetv az érintett beleegyezésével tanulmányozhatók.
49. § (1) A Képviselő-testület üléséről a jegyzőkönyv mellett hangfelvételt is kell készíteni, amely nem selejtezhető.
(2) A hangfelvétel elkészítéséről a Jegyző gondoskodik.
Közmeghallgatás, lakossági fórum
50. § (1) A Képviselő-testület évente legalább egyszer, meghirdetett időpontban közmeghallgatást tart a lakosság és a helyben érdekelt szervezetek közvetlen tájékoztatására, illetve a lakosság bevonására a legfontosabb döntések előkészítése érdekében, amelyen a választópolgárok és a helyben érdekelt szervezetek képviselői közérdekű kérdést és javaslatot tehetnek.
(2) Az évente egyszer kötelezően megtartandó közmeghallgatást lehetőség szerint december hónapban kell megtartani, melyen a Képviselő-testület által meghatározottakon kívül a tárgyévi költségvetési koncepció ismertetésre kerül.
(3) A közmeghallgatás időpontjáról, helyéről, napirendi pontjairól a lakosságot legalább 7 nappal korábban hirdetménnyel a Polgármesteri Hivatal és a község hivatalos hirdetőtábláin, az Önkormányzat honlapján, esetleg plakátok és szórólapok útján értesíteni kell.
(4) A közmeghallgatásra a Képviselő-testület ülésére és jegyzőkönyvezésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
51. § (1) A Polgármester előre meghatározott közérdekű kérdésben, illetőleg a jelentősebb önkormányzati döntések előkészítésére, valamint jogszabályban előírt esetekben a polgárok és a társadalmi szervezetek közvetlen tájékoztatása céljából lakossági fórumot hívhat össze.
(2) A lakossági fórumról, témájáról, helyéről és idejéről az érintetteket a közmeghallgatásra vonatkozó szabályok szerint kell tájékoztatni.
(3) A lakossági fórumot a Polgármester vagy az általa megbízott személy vezeti.
(4) A lakossági fórumra a képviselőket, a Jegyzőt és a Polgármesteri Hivatal érdemi ügyintézőit meg kell hívni.
(5) A lakossági fórumról jegyzőkönyv és hangfelvétel készül, melyről a Jegyző gondoskodik.
Helyi népszavazás, népi kezdeményezés
52. § A helyi népszavazás és népi kezdeményezés rendjét a Képviselő-testület önálló önkormányzati rendeletben szabályozza.
Felterjesztés
53. § 2 (1) A Képviselő-testület felterjesztési jogát az Mötv. szerint gyakorolja.
(2) A Képviselő-testület a felterjesztési jog gyakorlása előtt kikéri a tárgy szerint illetékes bizottságok véleményét.
IV. FEJEZET
A települési képviselő
54. § A képviselő közéleti szerepvállalással járó felelősséggel gyakorolja képviselői jogait.
(2) A képviselőt a helyi önkormányzatokról szóló törvényben és más jogszabályokban megállapított jogosultságok illetik meg és kötelezettségek terhelik.
(3) A (2) bekezdésben fogalatakon felül a képviselő:
a) köteles olyan magatartást tanúsítani, amely méltóvá teszi a választott közéleti tevékenységre, a választók bizalmára,
b) köteles tevékenyen részt venni a Képviselő-testület munkájában,
c) köteles felkérés alapján részt venni a tetsületi ülések előkészítésében, és a különböző vizsgálatokban,
d) köteles bejelenteni személyes érintettségét a döntéshozatalnál,
e) köteles választókörzetének polgáraival és a különböző önszervezeődő lakossági közösségekkel kapcsolatot tartani,
f) köteles a tudomására jutott állami, szolgálati, üzleti (és magán) titok megőrzése. Titoktartási kötelezettsége a megbízatásának lejárta után is fennáll.
(4) A képviselőket megillető tiszteletdíj és egyéb juttatások rendjét a Képviselő-testület önálló önkormányzati rendeletben szabályozza.
V. FEJEZET
A Képviselő-testület bizottságai
55. § 2 (1) A Képviselő-testület az Mötv. keretei között állandó vagy ideiglenes bizottságokat (a továbbiakban együtt: bizottság) hoz létre.
(2) A bizottság elnökét, képviselő és nem képviselő tagjait a Képviselő-testület választja meg. A bizottságok elnökeire és tagjaira a Polgármester tesz javaslatot.
(3) A képviselő több bizottság tagjának is megválasztható, de egyidejűleg legfeljebb egy bizottságnak lehet az elnöke.
(4) A bizottságok képviselő és nem képviselő tagjainak jogai és kötelezettségei a bizottsági működéssel összefüggésben azonosak.
(5) A bizottság nem képviselő tagjai megválasztásukat követően esküt tesznek. Az eskü szövege megegyezik a képviselői eskü szövegével.
(6) A bizottság minden tagja köteles a tudomására jutott állami és szolgálati titkot megőrizni.
56. § (1) A Képviselő-testület döntéseinek előkészítésére, a döntések végrehajtásának szervezésére, valamint ellenőrzésére legalább 3 és legfeljebb 5 főből álló állandó bizottságokat hoz létre.
(2) Az állandó bizottságok megnevezését, tagjainak létszámát és feladatainak felsorolását a 2. számú melléklet tartalmazza, a bizottsági tagok és szakértők név szerinti felsorolását pedig a 3. számú függelék állapítja meg.
57. § (1) A Képviselő-testület – meghatározott szakmai feladat ellátására, illetve időtartamra – eseti bizottságot alakíthat.
(2) A Képviselő-testület az eseti bizottság létszámáról, összetételéről, feladatköréről a bizottság megalakításakor dönt.
(3) Az eseti bizottság a Képviselő-testület által meghatározott feladat elvégzését, illetve mandátuma lejártát követően megszűnik.
(4) Az eseti bizottság létrehozására, működésére az állandó bizottságra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
58. § (1) A Polgármester egy-egy kiemelt feladat elvégzésére munkacsoportot, ún. ad-hoc bizottságot hozhat létre, melynek megbízatása a Polgármester által meghatározott feladat elvégzéséig, illetőleg az arról szóló jelentésnek a Polgármester által történő elfogadásáig tart.
(2) A Polgármester által felkért ad-hoc bizottság tagjaira nem vonatkoznak a helyi önkormányzatokról szóló törvény bizottsági elnökére és tagjaira vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok.
59. § Megszűnik a bizottsági tagság:
a) a bizottsági tag halálával,
b) a bizottsági tag tagságáról való lemondása esetén,
c) a bizottsági tag visszahívásakor,
d) olyan esetben, ha a bizottsági tag tartósan, legalább hat hónapon át igazolatlanul távol marad a bizottsági ülésekről,
e) továbbá képviselő bizottsági tag esetén a képviselői jogviszony megszűnésével.
60. § (1) A bizottság ülését az elnök, akadályoztatása esetén az elnök által megbízott tag hívja össze és vezeti.
(2) Az ülést a bizottság elnöke úgy köteles összehívni, hogy az előterjesztéseket és a meghívót legalább az ülést megelőző 5 nappal kézhez kapják az érdekeltek.
(3) A bizottság rendes ülésének meghívóját az ülés előtt 5 nappal ki kell függeszteni a Polgármesteri Hivatal és község hirdetőtábláira.
(4) A bizottság ülésén tanácskozási joggal részt vehet:
a) bármely települési képviselő,
b) a Polgármester, és az Alpolgármester;
c) a Jegyző,
d) a Polgármesteri Hivatal adott ügyben és szakterületen érintett dolgozói;
e) a bizottság által meghívottak.
(5) A bizottsági ülésekre állandó meghívott a Polgármester, az Alpolgármester és a Jegyző.
(6) Az elnök és akadályoztatása esetén az elnök által megbízott tag együttes akadályoztatása esetén a Polgármester jogosult a bizottság ülését összehívni és vezetni.
(7) A bizottsági döntéshozatalból kizárható az, akit vagy akinek hozzátartozóját az ügy személyesen érinti. A személyes érintettséget az érdekelt köteles bejelenteni. A kizárásról a bizottság dönt.
2 (8) A bizottsági ülésről jegyzőkönyv készül, mely tartalmára az Mötv-ben meghatározottakat kell alkalmazni. A jegyzőkönyvet a bizottság elnöke és egy tag írja alá.
61. § (1) A bizottságok közötti hatásköri összeütközések esetén a Képviselő-testület dönt.
(2) A Képviselő-testület által meghatározott időpontban a Kulturális és Igazgatási Bizottság évente, a Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság kétévente számol be tevékenységéről a Képviselő-testületnek.
VI. FEJEZET
A Polgármester, az Alpolgármester, a Jegyző
A Polgármester
62. § (1) A Polgármester megbízatását főállásban látja el.
(2) A Polgármester foglalkoztatási viszonyával kapcsolatos szabályokat a polgármesteri tisztség ellátásáról szóló törvény határozza meg.
(3) A Polgármester ellátja a Képviselő-testület által átruházott egyes hatásköröket és negyedévente beszámol a Képviselő-testületnek az átruházott hatáskörök ellátásáról.
(4) A Polgármester illetményére és bérfejlesztésére a Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság tesz javaslatot.
(5) A Polgármester a Polgármesteri Hivatal ügyfélfogadási idejében, előzetes bejelentkezés alapján fogadóórát tart.
63. § A polgármesternek a képviselő-testület működésével összefüggő feladatai:
a) segíti a képviselők munkáját,
b) képviseli az önkormányzatot,
c) szervezi a településfejlesztést és a közszolgáltatásokat,
d) biztosítja a demokratikus helyi hatalomgyakorlás, a közakarat érvényesülését.
e) dönt a Képviselő-testület szerveinél és intézményeinél foglalkoztatott dolgozók egyhavi (járulékokkal együtt számított) munkabérének megfelelő összegű hitel felvételéről, amely a jegyző ellenjegyzésével nyújtható be,
f) rendkívüli (vis maior) és súlyos intézkedést igénylő esetekben (kármegelőző, karbantartási munka) dönt a tárgyévi költségvetésben nem szereplő feladat megoldására 1 millió forint összeghatárig a Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság elnökének előzetes tájékoztatása és annak egyetértése esetén. A döntésről a következő testületi ülésen beszámol.
g) fogadja az önkormányzattal kapcsolatban álló külföldi partnerek képviselőit, és a velük való tárgyalás során előzetes megállapodásokat köt,
h) véleményt nyilvánít a település életét érintő kérdésekben,
i) nyilatkozik a sajtónak, a hírközlő szerveknek,
j) a dolgozókkal kapcsolatos egyes munkáltatói jogok tekintetében egyetértési jogot gyakorol,
k) irányítja az önkormányzat külügyi tevékenységét,
l) ellátja a honvédelmi törvényben megfogalmazott honvédelmi és polgári védelmi feladatokat,
2 m) dönt az önrészt nem igénylő pályázat benyújtásáról a két ülés közötti időszakban.
Az Alpolgármester
64. § (1) A Képviselő-testület a Polgármester javaslatára, annak helyettesítésére, munkájának segítésére, saját tagjai közül, a Képviselő-tetsület megbízatásának időtartamára egy fő alpolgármestert választ.
(2) Az alpolgármester társadalmi megbízatásban, a polgármester irányításával az általa meghatározott feladatokat látja el
Polgármester, Alpolgármester helyettesítése
65. § (1) A Polgármester helyettesítésére tartós távolléte, illetve tevékenységében való akadályoztatása esetén kerül sor. A helyettesítés rendjét a Polgármester szabályozza.
(2) A Polgármesteri és Alpolgármesteri tisztség egyidejű betöltetlensége, tartós távolléte, illetve akadályoztatása esetén a képviselő-testület összehívására, működésére, az ülés vezetésére vonatkozóan a hatáskört a Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság elnöke gyakorolja.
(3) Tartós távollétnek, akadályoztatásnak minősül:
a) 30 napot meghaladó betegség, külszolgálat,
b) büntető vagy egyéb eljárás miatti tisztségből való felfüggesztés,
c) 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság.
A Jegyző
66. § 1 (1) A Polgármester - pályázat alapján - a jogszabályban megállapított képesítési követelményeknek megfelelő Jegyzőt nevez ki határozatlan időre, illetményének egyidejű megállapításával.
(2) A Jegyző vezeti a Képviselő-testület hivatalát, a Polgármesteri Hivatalt. A Jegyző egyéb jogszabályokban meghatározott feladatain túl:
a) évente tájékoztatja a Képviselő-testületet a Polgármesteri Hivatal működéséről,
b) ellátja a Polgármesteri Hivatal tevékenységének egyszerűsítésével, korszerűsítésével összefüggő feladatokat,
c) ellátja a Képviselő-testület által hozott rendeleteket érintő deregulációs tevékenységet,
d) véleményt nyilvánít a Polgármester, az Alpolgármester, a bizottság elnökének és a képviselő kérésére jogértelmezési kérdésekben,
e) javaslatot tesz az önkormányzat döntéseinek felülvizsgálatára.
2 (3) A jegyzői tisztség betöltetlensége, illetve tartós akadályoztatása esetén, hat hónap időtartamra a jegyzői feladatokat, a polgármesteri hivatal- jegyzőre vonatkozó képesítési és alkalmazási feltételeknek megfelelő, munkakörileg a jegyző helyettesítésére feljogosított hivatali köztisztviselője látja el.
VII. FEJEZET
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET HIVATALA
67. § 2 (1) A Képviselő-testület egységes és önálló hivatalt működtet - Polgármesteri Hivatal elnevezéssel - az Önkormányzat és a helyi nemeztiségi önkormányzat működésével, valamint a közigazgatási ügyek döntésre való előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására.
(2) A Polgármesteri Hivatal az Önkormányzat gazdálkodásának végrehajtó szerveként önálló jogi személyiségű, önállóan gazdálkodó helyi költségvetési szerv. Az Önkormányzat költségvetése határozza meg a Polgármesteri Hivatal működéséhez szükséges előirányzatokat, működési és fenntartási költségeket.
(3) A Képviselő-testület Ügyrendben határozza meg a Polgármesteri Hivatal belső szervezeti tagozódását, munkarendjét, ügyfélfogadási rendjét, részletes szervezeti és működési szabályait, mely a Képviselő-testület külön határozattal elfogadott Polgármesteri Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának 1. számú mellékletét képezi.
68. § (1) A Polgármesteri Hivatal köteles a jogszabályi kereteken belül adatokat szolgáltatni és jelentéseket készíteni a Képviselő-testület, valamint az önkormányzati bizottságok részére. Az ilyen igényeket a Jegyzőnél kell benyújtani.
(2) A hivatali szervezet dolgozóját a tudomására jutott állami, szolgálati és üzleti (magán) titok tekintetében titoktartási kötelezettség terheli. E titoktartási kötelezettség - az adatvédelemről szóló törvény rendelkezéseinek alapulvételével - kiterjed az ügyfél személyiségi jogainak védelmére is. A hivatali dolgozó minden olyan adatot, információt és tényt köteles a Jegyző tudomására hozni, amely az előbbi kötelezettségét befolyásolja.
(3) A titoktartási kötelezettség a közhivatal betöltésének megszűnése után is fennáll.
VIII. FEJEZET
AZ ÖNKORMÁNYZAT GAZDÁLKODÁSA
Az önkormányzati gazdálkodás
69. § (1) A Képviselő-testület az önkormányzati vagyontárgyak számbavételére, elidegenítésére, megterhelésére, vállalkozásba vitelére, illetőleg más célú hasznosításra külön rendeletet alkot.
(2) Az Önkormányzat gazdálkodási feladatainak adminisztrációját a Polgármesteri Hivatal látja el.
2 (3) Az átmenetileg szabad pénzeszközök felhasználásról a Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság elnöke egyetértésével a polgármester dönt a Képviselő-testület utólagos tájékoztatása mellett.
Az Önkormányzat költségvetése
70. § (1) A Képviselő-testület az Önkormányzat költségvetéséről és zárszámadásáról önkormányzati rendeletet alkot.
(2) A költségvetés összeállításának részletes szabályait az államháztartásról szóló törvény, a finanszírozás rendjét és az állami hozzájárulás mértékét az állami költségvetési törvény határozza meg.
(3) A költségvetési rendelet elfogadása két fordulóban történik.
71. § (1) Az első fordulóban az általános vitában a költségvetési rendelet alapjaként a költségvetési koncepció kerül elfogadásra.
(2) A költségvetési koncepció kidolgozása során történik meg a kormány által rendelkezésre bocsátott költségvetési irányelvek tartalmának az Önkormányzat gazdálkodására gyakorolt hatásainak, valamint az Önkormányzat alapellátási kötelezettségeivel és az önként vállalt feladatokkal kapcsolatos pénzügyi információk szakmai elemzése.
72. § (1) A második fordulóban - a koncepció és a közmeghallgatás után - történik a költségvetési rendelet tervezetének kidolgozása.
(2) A költségvetési rendelet tervezetét szakmailag a Jegyző készíti elő, és a Polgármester terjeszti a Képviselő-testület elé.
(3) A költségvetési rendelet tervezetet a Pénzügyi és Ügyrendi, valamint a Kulturális és Igazgatási Bizottság előzetesen kötelezően megtárgyalja.
73. § (1) A zárszámadási rendelet elkészítésére a 71. § (2) bekezdésében foglaltak irányadók.
(2) A zárszámadási rendelet tervezetét a Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság tárgyalja előzetesen.
Az Önkormányzati gazdálkodásának ellenőrzése
74. § (1) Az Önkormányzat gazdálkodását az Állami Számvevőszék ellenőrzi.
(2) Az Önkormányzat és intézményei gazdálkodásának ellenőrzéséről a Képviselő-testület belső ellenőrzés útján gondoskodik.
2 (3) Az Önkormányzat gazdálkodásának belső ellenőrzéséről jogszabályban meghatározott képesítésű belső ellenőr megbízásával, megállapodás alapján gondoskodik. A belső ellenőr irányításáról a Jegyző gondoskodik.
2 (4) A belső ellenőrzési feladatokat a Jegyző valamint a belső ellenőr között, a belső ellenőrzési tevékenység feladat-, hatás-, valamint felelősségkörök meghatározása tárgyában létrejött megállapodás határozza meg
75. § A Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság - egyebek között – figyelemmel kíséri a költségvetési bevételek, a kiadások, megtakarítások, tartozások, valamint a vagyon alakulását. Ennek érdekében a Polgármesteri Hivatal minden tárgynegyedévet követő hónapban részletes beszámolót készít a Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság részére, melyben bemutatja az Önkormányzat és intézményei előző negyedévi gazdasági eseményeit. A beszámolóról a Pénzügyi és Ügyrendi Bizottság elnöke a soron következő testületi ülésen tájékoztatja a Képviselő-testületet.
IX. Fejezet
Az Önkormányzat kapcsolata a helyi NEMZETISÉGI önkormányzattal
276. § (1) A Képviselő-testület - saját lehetőségeinek függvényében - a nemeztiségi önkormányzat működését anyagilag is támogathatja. Ennek keretében kérésük alapján:
a) biztosítja a nemeztiségi önkormányzat testületi működéséhez szükséges helyiséghasználatot a Polgármesteri Hivatalban,
b) rendezvényeik megtartására térítésmentesen biztosítja az Önkormányzat tulajdonában lévő intézmények helyiségeit,
c) részükre ügyviteli segítséget nyújt a Polgármesteri Hivatal igénybevételével:
ca) lehetővé teszi az adminisztrációs (gépelési, sokszorosítási helyi kézbesítési) feladatok ellátását,
cb) testületi ülések előterjesztéseinek elkészítését,
cc) az ülésekről hangfelvétel és jegyzőkönyv készítését.
(2) A Képviselő-testület saját költségvetésében a nemeztiségi önkormányzatnak - a központi támogatásoktól független, s azokat növelő - működési támogatást biztosíthat, a kisebbségek által saját költségvetésükben és működési terveikben vállalt feladatokhoz igazodóan.
(3) A gazdálkodással kapcsolatos tervezési, nyilvántartási feladatok ellátására a Képviselő-testület és a helyi kisebbségi önkormányzat közötti együttműködési megállapodásban foglaltak az irányadók.
(4) A Képviselő-testület a német nemeztiségi önkormányzat számára 6/2010. (II.10.) számú határozatával Nemzetiségi Ház kialakítására térítésmentesen átadta a Diófa u. 15. szám alatti ingatlant.
X. FEJEZET
Hatályba léptető rendelkezések
77. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének 5/1999. (VIII.2.) számú rendelete.
(3) Jelen rendeletet - mellékleteivel és függelékeivel együtt - meg kell küldeni a települési képviselőknek, a bizottságok nem képviselő tagjainak.
Paulheim Vilmos s.k. HangayMariann s.k.
polgármester jegyző
Ezt a rendeletet Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testülete 2011. október 26-i soros ülésén megtárgyalta és elfogadta.
Szigetújfalu, 2011.október 26.
Paulheim Vilmos s.k. HangayMariann s.k.
polgármester jegyző
Kihirdetési záradék:
Ezt a rendeletet kihirdettem és annak folyamatos megtekintési lehetőségét biztosítom.
Szigetújfalu, 2011. október 26.
Hangay Mariann s.k.
1 A Rendelet 1. számú módosítása Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének
6/2013. (II.27.) önkormányzati rendelete alapján, 2013. február 27-i hatállyal átvezetve.
2 A Rendelet 2. számú módosítása Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének
12/2013. (IV.24.) önkormányzati rendelete alapján, 2013. április 25-i hatállyal átvezetve.
3 A Rendelet 3. számú módosítása Szigetújfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének
16/2013. (VII.31.) önkormányzati rendelete alapján, 2013. augusztus 1-jei hatállyal átvezetve.
Hangay Mariann jegyző