Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 7/2019. (VIII. 31.) önkormányzati rendelete
az Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról
Hatályos: 2022. 02. 01- 2022. 02. 20Nagygörbő Község Önkormányzat Képviselőtestületének 7/2019. (VIII.31.) önkormányzati rendelete
az Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról
Nagygörbő Község Önkormányzat Képviselő-testülete az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint az Alaptörvény 32.cikk (1) bekezdés a) és d) pontjában, valamint a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 53. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva működésének részletes szabályait Szervezeti és Működési Szabályzatában az alábbiak szerint határozza meg:
Általános rendelkezések
1. § A Képviselő-testület és szervei számára a jogszabályban foglalt feladat- és hatásköri, szervezeti és működési előírásokat a jelen SZMSZ-ben foglaltak figyelembe vételével kell alkalmazni.
2. § (1) Az önkormányzat hivatalos megnevezése: Nagygörbő Község Önkormányzata
(2) Az önkormányzat székhelye: Nagygörbő, Petőfi u. 43.
(3) Illetékességi területe: Nagygörbő község közigazgatási területe
(4) Az önkormányzati hivatal megnevezése: Óhídi Közös Önkormányzati Hivatal (továbbiakban: Hivatal) Székhelye: 8342 Óhíd Petőfi út 3.
(5)1 Az önkormányzati feladatokat a képviselő-testület és szervei: a polgármester, a képviselő-testület Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottsága, és a képviselő-testület hivatala, a Hivatal látják el.
3. § (1) Az önkormányzat jelképei: a címer és a zászló.
(2) A képviselő-testület, a polgármester és a jegyző hivatalos kör alakú pecsétjén középen a Magyar Köztársaság címere van, a címer alatt Zala megye, a köríven pedig
a) Nagygörbő Község Önkormányzat Képviselő-testülete
b) Nagygörbő Község Polgármestere
c) Óhídi Közös Önkormányzati Hivatal
(2) Az önkormányzati bélyegző használatának szabályai:
a) az önkormányzat üléseinek jegyzőkönyve hitelesítésére szolgál a polgármester és jegyző, vagy a polgármester és aljegyző aláírásával együttesen,
b) az önkormányzat nevében tett megrendelések, kötött megállapodások, szerződések, hivatalos iratok hitelesítésére szolgál a polgármester aláírásával.
(3) Az önkormányzat hivatalos honlapja: www.nagygorbo.hu
Feladatok és hatáskörök
4. § (1) A községi önkormányzat köteles gondoskodni a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (továbbiakban: Mötv.) 13. §-ában meghatározott kötelezően ellátandó feladatokról.
(2) Az önkormányzat a Mötv-ben a települési önkormányzat feladataként meghatározott helyi közszolgáltatások körében maga határozza meg, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
5. § (1) Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg.
(2) A képviselő-testület kizárólagos hatáskörébe tartoznak az Mötv. 42. §-ában meghatározott át nem ruházható feladat– és hatáskörök.
(3) Önkormányzati hatósági ügyben első fokon a képviselő-testület jár el.
(4)2 A képviselő-testület hatásköreinek gyakorlását egyes hatósági ügyekben a polgármesterre vagy bizottságaira ruházhatja át. A képviselő-testület által a polgármesterre átruházott hatáskörök jegyzékét a 3. melléklet tartalmazza.
A képviselő-testület működése
6. § (1) A Képviselő-testület tagjainak száma 5 fő: 1 fő polgármester, 4 fő települési képviselő. A Képviselő-testület névsorát az SZMSZ 1. melléklete tartalmazza.
(2) A képviselő-testület alakuló, rendes és rendkívüli ülést, valamint közmeghallgatást tart. A képviselő-testület szükség szerint, de évente legalább hat alkalommal ülésezik, valamint egy alkalommal közmeghallgatást tart.
A képviselő-testület ülésének összehívása
7. § (1) A képviselő-testület alakuló ülését a választás eredményének jogerőre emelkedését követő 15 napon belül tartja meg. Az alakuló ülést a polgármester hívja össze és vezeti.
(2) A képviselő-testület ülését a polgármester, távollétében az alpolgármester, mindkettőjük akadályoztatása esetén az Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság3 elnöke hívja össze úgy, hogy a képviselők a meghívót és a teljes anyagot az ülés előtt legalább 5 nappal korábban kapják meg. A meghívót az ülést összehívó személy írja alá.
(3) A meghívó tartalmazza: az ülés helyét, a kezdés időpontját, a javasolt napirendeket, azok előterjesztőit, a meghívottakat, a napirend zárt ülés keretében való tárgyalásáról szóló javaslatot.
(4) Rendkívüli testületi ülést kell összehívni az Mötv. 44. §-ában foglaltak szerint és a sürgős, halasztást nem tűrő esetben. Az írásbeliségtől és a kézbesítésre előírt határidőtől el lehet térni.
(5) A Képviselő-testület ülésének összehívására indítványt tehet:
a) a polgármester,
b) a települési képviselő,
c) a jegyző, aljegyző,
d) önkormányzati intézmény vezetője.
(6) A Képviselő-testület ülésére meg kell hívni:
a) a település képviselőit,
b) a jegyzőt, az aljegyzőt,
c) a napirendi pontok előadóit,
d) akit a polgármester megjelöl,
e) a hirdetőn keresztül a lakosságot.
(7) Az ülés meghívóját a napirendi javaslattal együtt közhírré kell tenni az önkormányzat hirdetőjében.
(8) A képviselő-testületi nyilvános ülés teljes anyagát papír alapon a Hivatal székhelyén (Óhíd, Petőfi u. 3.) közzé kell tenni.
(9) Azokat az előterjesztéseket, melyek zárt ülésen történő tárgyalását törvény írja elő, illetve teszi lehetővé és az előterjesztő ,,zárt ülésre javasolt'' minősítéssel látja el, csak a zárt ülés résztvevőinek szabad megküldeni. Ez a rendelkezés nem érinti a képviselő-testületnek azt a jogát, hogy az előterjesztést - a javaslattól eltérően, ha azt törvény nem zárja ki – nyilvános ülésen vitassa meg.
A képviselő-testület ülése, az ülésvezetés szabályai
8. § (1) Az ülést a polgármester, távollétében az alpolgármester, mindkettőjük akadályoztatása esetén az Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság4 elnöke (a továbbiakban: ülést vezető elnök) vezeti.
(2)
a) Az ülés megnyitásakor az ülést vezető elnök - a jelenlét alapján számszerűen megállapítja a határozatképességet.
b) Ha a képviselő-testületi ülést határozatképtelenség miatt el kell napolni, úgy azt a polgármester, illetve az 7. § (5) bekezdésben meghatározott személy 8 napon belüli időpontra köteles ismételten összehívni.
(3) Az ülést vezető elnök javaslatot tesz a nyilvános és a zárt ülés napirendjére. A napirend elfogadásáról a képviselő-testület vita nélkül - a b) pontban foglaltak kivételével – egyszerű szótöbbséggel határoz.
(4) A nyilvános és a zárt ülés tárgyalásának sorrendje, ha a képviselő-testület másként nem dönt:
a) nyilvános ülés,
b) zárt ülés.
(5) A napirendi pontok tárgyalásának sorrendje, ha a képviselő-testület másként nem dönt a következő:
a) lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról szóló beszámoló,
b) átruházott hatáskörben hozott döntésekről szóló beszámoló,
c) rendeleti javaslatot tartalmazó előterjesztés,
d) határozati javaslatot tartalmazó előterjesztés,
e) tájékoztató,
f) interpelláció.
(6)
a) Az ülést vezető elnök minden egyes előterjesztés felett külön-külön nyit vitát.
b) Vita előtt az előterjesztő szóbeli kiegészítést tehet, az előterjesztőhöz a képviselő-testület tagjai, a tanácskozási joggal meghívottak kérdést intézhetnek, amelyre a vita előtt választ kell adni.
c) A napirendi pont vitája során a képviselők a tanácskozási joggal rendelkezők szólalhatnak fel. A részvételi joggal rendelkezők részére az ülést vezető elnök kivételesen engedélyt adhat a hozzászólásra.
d) A vita lezárásra, a hozzászólások korlátozására a képviselő-testület bármely tagja javaslatot tehet. A javaslatról a képviselő-testület vita nélkül határoz.
e) A vita lezárása után a napirend előterjesztője reagál a hozzászólásokra.
f) A szavazás előtt a jegyzőnek szót kell adni, amennyiben bármely javaslat törvényességét érintően észrevételt kíván tenni.
g) Az ülést vezető elnök az előterjesztésben és a vitában elhangzott határozati javaslatot egyenként bocsátja szavazásra, majd a vitában elhangzott módosító, kiegészítő indítványokról, ezek után az előterjesztésben szereplő határozati javaslatról döntsön a testület. A módosító, kiegészítő indítványról az ügy döntésére irányuló szavazati aránnyal határoz a képviselő-testület.
h) A képviselő-testület - a szavazati arányok rögzítésével –határozat nélkül dönt:
ha) a zárt és nyilvános ülések sorrendjéről,
hb) az ülések napirendjéről,
hc) a feladat-meghatározást nem tartalmazó előterjesztések elfogadásáról,
hd) a tájékoztató tudomásul vételéről,
he) az interpellációra adott válasz elfogadásáról.
(7) Az ülést vezető elnök vagy bármely képviselő javasolhatja a napirendi pont tárgyalásának elnapolását. A képviselő-testület erről vita nélkül határoz.
(8) A tanácskozás rendjének fenntartása az ülést vezető elnök feladata. A települési képviselő köteles olyan magatartást tanúsítani, amely méltóvá teszi a közéleti tevékenységre, a választók bizalmára.
(9) Az ülést vezető elnök a vita lezárása előtt annak, aki a vitában az ellene szóló, sérelmesnek vélt megjegyzést kívánja elhárítani, vagy a hozzászólásával kapcsolatban felmerült félreértést kívánja eloszlatni egy esetben, „személyes megjegyzésre" adhat szót.
(10) A tanácskozás rendjének fenntartása során:
a) figyelmezteti azt a hozzászólót, aki eltért a tárgyalt témától, vagy a tanácskozáskor nem illő, sértő kifejezéseket használ,
b) rendre utasíthatja ezt, aki a Képviselő-testülethez méltatlan magatartást tanúsít.
(11) A nyilvános ülésen megjelent állampolgárok az ülésteremben a kijelölt helyet foglalhatják el. A tanácskozás rendjének megzavarása esetén az ülést vezető elnök rendre utasíthatja a megjelenteket, ismétlődő rendzavarásnál kötelezheti az érintetteket a terem elhagyására.
(12) Az elnöknek a rendfenntartás érdekében tett intézkedései ellen felszólalni, azokat visszautasítani, velük vitába szállni nem lehet.
(13) A képviselő-testületi ülésről történő távolmaradását a települési képviselő a polgármesternek vagy a Hivatal munkatársának jelentheti be. A képviselő-testületi ülésről történő távozást a települési képviselő az ülést vezetőnek, az ülés megkezdése előtt köteles bejelenteni, rendkívüli távozás esetén - az ülés közben - két napirendi pont tárgyalása között jelenti be.
(14) Az ülésről jegyzőkönyv készül.
Az előterjesztés
9. § (1) Előterjesztésnek minősül a napirendhez előzetesen felvett, valamint a javasolt rendelet és határozat tervezet, beszámoló és tájékoztató.
(2) A képviselő-testület elé előterjesztést tehetnek (továbbiakban: előterjesztő):
a) a polgármester,
b) az alpolgármester,
c) a képviselők,
d) a képviselő-testület bizottságai,
e) a jegyző,
f) egyéb nem önkormányzati szervek, szervezetek vezetői,
g) akit a képviselő-testület vagy a polgármester erre felkér,
h) akit jogszabály felhatalmaz.
(3) Az előterjesztő az ülést megelőzően legalább 7 nappal írásban kezdeményezheti az általa kidolgozott előterjesztés napirendre tűzését. A kezdeményezésről a polgármester dönt, köteles azonban napirendre tűzni a képviselők egynegyede vagy bármely bizottság által támogatott előterjesztést.
(4) Az előterjesztések készítője lehet az (2) bekezdésben felsorolt előterjesztő és a hivatal köztisztviselője (továbbiakban: készítő).
(5) Az előterjesztések tartalmi és formai követelményei:
Az előterjesztések főbb elemei:
a) Első rész:
aa) tárgy pontos meghatározása,
ab) annak áttekintése, hogy korábban szerepelt-e már napirenden, ha igen, milyen döntés született annak végrehajtására,
ac) a meghozandó döntés indoka, mindazok a körülmények, összefüggések, tények, adatok, amelyek lehetővé teszik az értékelést,
ad) a tárgykört rendező jogszabályokra hivatkozás,
ae) az előterjesztésben résztvevők megnevezése.
b) Második rész a határozati javaslat, melynek részei:
ba) szám, tárgy, önkormányzat megnevezése,
bb) rendelkező rész,
bc) végrehajtásért felelős,
bd) határidők.
c) Harmadik rész:
ca) a készítés időpontja,
cb) a készítő megnevezése, aláírása,
cc) az előterjesztő megnevezése és aláírása.
(6) Az előterjesztések elkészítéséért, az abban foglaltak megalapozottságáért az előterjesztés készítője, az érdekelt személyekkel és szervekkel történő egyeztetésért az előterjesztő a felelős.
(7)
a) A képviselő testületi ülésre az előterjesztés írásban (vagy papír alapon vagy elektronikus úton vagy számítógépes adathordozón), kivételesen szóban kerül benyújtásra. A határozati javaslatot akkor is írásban kell benyújtani, ha az előterjesztésre szóban kerül sor.
b) A nagy terjedelmű, 10 oldal feletti előterjesztések vagy elektronikus úton vagy számítógépes adathordozón kerülnek kiküldésre, kivéve a c) és a d) pontok esetén. Ebben az esetben a papírlapon való hozzáférést a Hivatalban biztosítani kell és erről az előterjesztésben, vagy a meghívóban tájékoztatást kell adni.
c) A nagy terjedelmű, 10 oldal feletti előterjesztések papíralapon történő kiküldéséről a polgármester dönt.
d) Az önkormányzat gazdasági programja, költségvetési koncepciója, költségvetése, zárszámadása és a költségvetés végrehajtásáról szóló beszámolója vagy papír alapon vagy elektronikus úton vagy számítógépes adathordozón kerül kiküldésre.
e) Halaszthatatlan esetben a polgármester engedélyezheti az írásba foglalt előterjesztéseknek és határozati javaslatoknak, rendelet-tervezeteknek az ülésen történő kiosztását. A rendelet-tervezetet, határozati javaslatot legkésőbb a testületi ülést megelőző nap 12 óráig kell benyújtani a polgármesterhez, aki azt haladéktalanul továbbítja a jegyzőnek.
(8) A képviselő-testületi ülésen az a), e) pontban foglaltakon túl egyéb anyag, szórólap, ismeretterjesztő anyag kiosztását a polgármester engedélyezheti.
(9) A bizottság által megtárgyalt előterjesztés - ha a képviselő-testületi postázás és a bizottsági ülés között legalább 3 nap különbség van, vagy ha a postázás és a bizottsági ülés közötti idő lehetővé teszi - az előterjesztő döntése alapján tartalmazza a bizottsági ülésen hozott módosító javaslatot.
(10) Az (1)-(8) bekezdésekben foglaltakat értelemszerűen alkalmazni kell az önkormányzati bizottság üléseire készülő előterjesztéseknél, azzal az eltéréssel, hogy a nagy terjedelmű, 10 oldal feletti előterjesztések papíralapon történő kiküldéséről a bizottság elnöke dönt, továbbá halaszthatatlan esetben a bizottság elnöke engedélyezheti az írásba foglalt előterjesztések és határozati javaslatok, és egyéb anyag, szórólap és ismeretterjesztő anyag bizottsági ülésen történő kiosztását.
(11) Azokat az előterjesztéseket, melyek zárt ülésen történő tárgyalását törvény írja elő, illetve teszi lehetővé és az előterjesztő ,,zárt ülésre javasolt'' minősítéssel látja el, csak a zárt ülés résztvevőinek szabad megküldeni. Ez a rendelkezés nem érinti a képviselő-testületnek azt a jogát, hogy az előterjesztést - a javaslattól eltérően ha azt törvény nem zárja ki – nyilvános ülésen vitassa meg.
Határozathozatal
10. § (1) A képviselő-testület általában egyszerű szótöbbséggel határoz.
(2) A törvényben meghatározottakon túl minősített többség szükséges:
a) hatáskör átruházás,
b) kitüntetés adományozás,
c) gazdasági program elfogadása,
d) önkormányzati tulajdon elidegenítése 1 millió Ft egyedi értékhatár felett,
e) hitelfelvétel,
f) beruházás eldöntése,
g) következő évi /évek költségvetését terhelő kötelezettségvállalás.
(3) A képviselő-testület határozatait a naptári év elejétől kezdődően folyamatos sorszámmal és évszámmal kell ellátni a következők szerint:
Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének ……(szám)/…….(év). (………hó……..nap) önkormányzati határozata
(4) A testületi határozatokról a Hivatal nyilvántartást vezet.
(5) A jegyző a normatív határozatok kihirdetéséről a 11. § (7) bekezdésében meghatározott módon gondoskodik.
(6) A határozatokat a jegyzőkönyv elkészítését követő 5 napon belül el kell küldeni a végrehajtásáért felelős személyeknek és szerveknek, valamint a határozatról értesülőknek.
(7) A nyilvános ülésen hozott döntéseket, valamint a zárt ülésen hozott közérdekű adatokat és közérdekből nyilvános adatokat tartalmazó döntések jegyzékét az önkormányzat honlapján közzé kell lenni, azzal, hogy a jegyzékben szereplő döntések a Hivatalban megtekinthetőek.
Önkormányzati rendeletalkotás
11. § (1) A rendelet alkotását kezdeményezheti:
a) a települési képviselő,
b) a képviselő-testület bizottsága,
c) a polgármester, az alpolgármester, a jegyző,
d) a helyi társadalmi, érdekképviseleti szervezetek vezető testületei.
(2) A kezdeményezést a polgármesterhez kell benyújtani.
(3) A tervezetet a Hivatal készíti elő. A képviselő-testület a rendelet tervezetének előkészítésével bizottságát is megbízhatja, külön bizottságot hozhat létre, más szakértőt kérhet fel. A szakértő bevonására a jegyző tesz javaslatot. A Hivatal akkor is köteles részt venni az előkészítésben, ha a tervezetet bizottság, szakértő készíti el. A rendelettervezethez a polgármester, a települési képviselők, illetve a bizottságok szempontokat, tartalmi követelményeket fogalmazhatnak meg. A tervezet szakmai előkészítése a jegyző feladata.
(4) A rendelettervezetet a polgármester, a jegyző vagy az előkészítéssel megbízott személy, bizottság terjeszti a képviselő-testület elé. A rendelet hiteles szövegét a jegyző szerkeszti.
(6) A képviselő-testület - döntése szerint – a lakosság széles körét érintő a rendelet-tervezeteket előzetesen ismertetheti, véleményeztetheti. A lakossággal történő ismertetés, véleményeztetés közmeghallgatás keretében történhet.
(7) A jegyző a rendelet kihirdetéséről a Község hirdetőjén keresztül gondoskodik. Az állampolgárok részére a rendeletet a települési honlapon, és a Hivatalban közzé kell tenni.
(8) A jegyző gondoskodik az önkormányzati rendeletek hatályosságáról és a jogszabályi változást köteles a képviselő-testületnek jelezni.
(9) A hatályos önkormányzati rendeletekről a Hivatal nyilvántartást vezet.
A határozatok végrehajtásának rendje
12. § (1) A képviselő-testületi határozatokat (továbbiakban: határozat) a határozatban felelősként megjelölt szerv vagy személy (továbbiakban: felelős) köteles végrehajtani.
(2) A határozatok végrehajtásáról a felelős a képviselő-testület részére írásos beszámolót készít.
A szavazás módja
13. § (1) A települési képviselő köteles részt venni a képviselő-testület munkájában, a döntéshozatal során választása szerint igennel vagy nemmel vagy tartózkodással szavazni.
(2) A képviselő-testület általában nyílt szavazással hozza döntéseit, a képviselők kézfeltartással szavaznak.
(3) A szavazatok megszámlálását és kiértékelését a jegyző végzi. A szavazás eredményét az ülést vezető elnök kihirdeti.
(4) Amennyiben a döntéshozatal során az igen és a nem szavazatok száma megegyezik, döntés nem született. A polgármester ismételt szavazást rendelhet el. Ha döntés ekkor sem születik, a képviselő-testület dönthet az előterjesztés napirendről történő levételéről, illetve annak a következő ülések valamelyikén történő ismételt előterjesztéséről.
(5) Bármely képviselő javaslatot tehet név szerinti szavazásra. A kérdésben a képviselő-testület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel dönt.
(6) Név szerinti szavazást kell tartani, ha:
a) azt a törvény előírja,
b) a polgármester indítványozza,
c) az alpolgármester indítványozza.
(7) A név szerinti szavazás esetén a jegyző a képviselők névsorát ábécé sorrendben felolvassa, a települési képviselők szavazataikat név szerint adják le. A név szerinti szavazás eredményét az ülést vezető elnök kihirdeti. A név szerinti szavazást és annak eredményét a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(8) Nem lehet név szerinti szavazást tartani, ha:
a) jogszabály titkos szavazást ír elő,
b) a képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel titkos szavazást rendelt el.
(9) A képviselő-testület titkos szavazást
a) tart, ha azt a törvény előírja,
b) tarthat az Mötv. 46. § (2) bekezdésében foglalt ügyekben, ha azt a képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel megszavazza.
(10) A titkos szavazás lebonyolítását az Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság5 végzi, a szavazás borítékba helyezett szavazólappal, külön helyiségben történik. Az Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság6 összeszámolja a szavazatokat, megállapítja az érvényes és érvénytelen szavazatok számát, az érvényes szavazatok esetén az igen, a nem és a tartózkodás számát, a szavazás eredményét, a szavazás eredményéről a bizottság elnöke jelentést tesz a képviselő-testületnek. A titkos szavazásról külön jegyzőkönyvet kell készíteni, melyet a képviselő-testületi ülés jegyzőkönyvéhez kell csatolni a szavazással kapcsolatos iratokkal együtt.
(11) Döntéshozatalból kizárható az Mötv.49. § (1) bekezdésében foglalt személy. A személyes érintettségre vonatkozó bejelentési kötelezettség elmulasztása a tiszteletdíj 20% -kal 3 hónapra való csökkentését vonja maga után. A mulasztásról a képviselő-testület határozattal dönt.
(12) A Képviselő-testület minősített többsége –Mötv. 47. § (2) bekezdés – szükséges az Mötv. 42. §-ában felsoroltakat érintő döntésekhez.
Kérdés, interpelláció
14. § (1) Kérdést, interpellációt írásban vagy szóban lehet megtenni. Kérdést, interpellációt írásban a képviselő-testületi ülésen vagy az ülést megelőzően a polgármesterhez lehet benyújtani. Az írásban érkezett kérdést, interpellációt az ülést vezető elnök a nyilvános ülés végén ismerteti.
(2) Az ülésen előterjesztett interpellációra az ülésen szóban, vagy legkésőbb 15 napon belül írásban érdemi választ kell adni. Ha az interpelláció benyújtására a képviselő-testület ülését megelőző nap 72 órával korábban került sor, úgy arra az ülésen kell írásban érdemi választ adni. Amennyiben az interpelláló nincs jelen, úgy interpellációját előterjeszteni sem lehet.
(3)
a) Az interpellációra adott válasz elfogadásáról az interpelláló nyilatkozik –azonnali válasz esetén azonnal, írásbeli válasz esetén a következő ülésen. Amennyiben az interpellációra adott választ a képviselő nem fogadja el, az interpelláció elfogadásáról a képviselő-testület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel dönt.
b) A képviselő-testület - ha a választ nem fogadja el - az interpelláció alapján részletesebb vizsgálatot rendel el. Ezzel - a tárgytól függően - a polgármestert, vagy a bizottságot bízhatja meg, illetve eseti bizottságot hozhat létre. A vizsgálat elrendelése esetén lehetőséget kell adni arra, hogy az interpelláló képviselő a vizsgálatban részt vehessen.
(4) Az interpellációkról és a kérdésekről a Hivatal rendszeres és folyamatos nyilvántartást vezet.
(5) Kérdés: az önkormányzati hatáskörbe tartozó szervezeti, működési, döntési, előkészítési jellegű felvetés vagy tudakozódás.
(6) Interpelláció: érdemi önkormányzati ügyekre, önkormányzati hatáskörbe tartozó helyi közügyek lényeges elemeire vonatkozik, amely:
a) problémát tár fel,
b) arra kér választ, hogy a probléma hogyan szüntethető meg,
c) valamilyen mulasztásra, helytelen joggyakorlatra hívja fel a figyelmet,
d) panasz orvoslását kéri.
(7) A települési képviselők kérdést, interpellációt a polgármesternek, az alpolgármesternek, valamint a bizottsági elnök és a jegyző felé tehetnek.
Jegyzőkönyv
15. § (1) A képviselő-testületi ülésről papíralapon 1 példányban írásos, 1 példányban elektronikus adathordozón kell jegyzőkönyvet készíteni. Az elkészült és aláírt jegyzőkönyvet:
a) a Tfik felületén fel kell terjeszteni a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szervnek.
b) egy példányt irattárba kell tenni, elektronikus adathordozón.
c) egy példányt évente be kell köttetni, külön a nyilvános és külön a zárt ülésről készült jegyzőkönyvet.
(2) A jegyzőkönyvhöz csatolni kell:
a) a meghívót és a teljes anyagot,
b) az ülésen kiosztott anyagokat,
c) az elfogadott rendeleteket,
d) a jelenléti ívet,
e) a képviselők kérelmére az írásban benyújtott hozzászólást.
(3) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az Mötv. 52. § (1)-(2) bekezdésében foglaltakat.
(4) A Hivatalban a települési képviselők a nyilvános és a zárt képviselő-testületi ülés jegyzőkönyvét - Hivatal munkarendjének megfelelően- elolvashatják, áttanulmányozhatják, jegyzetet készíthetnek, jegyzőkönyvmásolatot kérhetnek.
(5) Az állampolgárok a Hivatalban a nyilvános ülések jegyzőkönyveit -Hivatal munkarendjének megfelelően- elolvashatják, illetőleg annak részeiről másolatot kérhetnek.
Közmeghallgatás
16. § Közmeghallgatás:
a) A képviselő-testület szükség szerint, de legalább évente egy közmeghallgatást tart, melyen a lakosság és a településen működő gazdasági, társadalmi szervezetek, egyesületek, civilszervezetek képviselői közérdekű ügyben a képviselő-testülethez, az egyes települési képviselőkhöz, a polgármesterhez, a jegyzőhöz kérdéseket intézhetnek, illetőleg közérdekű javaslatokat tehetnek.
b) A kérdésekre, javaslatokra a közmeghallgatás során érdemi választ kell adni, amennyiben ez nem lehetséges, 30 napon belül írásban kell tájékoztatni a felvetőt.
c) A közmeghallgatás helyéről, idejéről, az esetleges ismertetésre vagy tárgyalása kerülő tárgykörről a Község hirdető tábláján, a honlapon keresztül kell tájékoztatni a lakosságot a közmeghallgatás előtt legalább 5 nappal.
d) A közmeghallgatásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyre a 15. §-ban meghatározottak értelemszerűen vonatkoznak.
16/A. §7 (1) Képviselő-testület - meghatározott önkormányzati feladatok ellátására - állandó vagy ideiglenes bizottságot választ.
(2)8 A Képviselő-testület a következő bizottságot hozza létre: Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság. A Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság, létszáma: 4 fő, amelyből 3 fő képviselő-testületi tag és egy fő nem képviselő-testületi tag.
(3) A Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság9 tagjainak névsorát a 2. melléklet tartalmazza.
(4) A képviselő-testület eseti feladat ellátására ideiglenes bizottságot alakíthat.
(5) A bizottságok határozatképességére, a határozathozatal módjára és a zárt ülés tartása tekintetében a képviselő-testületre vonatkozó szabályok az irányadók.
(6) A bizottságok munkáját a jegyző által – a hivatali dolgozók közül – kijelölt köztisztviselő segíti.
Polgármester, alpolgármester
17. § (1)10 A polgármester megbízatását társadalmi megbízatásban látja el.
(2) A polgármester a képviselő-testület működésével összefüggő feladatai körében
a) segíti a települési képviselők munkáját,
b) összehívja és vezeti a testület üléseit,
c) képviseli az önkormányzatot,
d) szervezi a településfejlesztést és közszolgáltatásokat,
e) biztosítja a demokratikus helyi hatalomgyakorlást, a közakarat érvényesülését.
(3) A polgármester a bizottság működésével összefüggő főbb feladatai:
a) indítványozhatja a bizottság összehívását,
b) felfüggeszti a bizottság döntésének végrehajtását, ha az ellentétes a képviselő-testület határozatával vagy érinti az önkormányzat érdekeit. A felfüggesztett döntésről a képviselő-testület a következő ülésen határoz.
(4)11 A polgármester fogadóórája minden héten hétfőn 12.30 órától 16.00 óráig tart.
(5) A képviselő-testület a polgármester helyettesítésére, munkájának segítésére 1 fő társadalmi megbízatású alpolgármestert választ saját tagjai közül, a polgármester javaslatára titkos szavazással.
(6) Az alpolgármester konkrét feladatainak meghatározása a polgármester jogkörébe tartozik.
(7) A polgármestert közvetlenül megillető jogosítványokat az alpolgármester csak a polgármester tartós akadályoztatása esetén, helyettesítési jogkörében gyakorolhatja.
(8) Amennyiben a képviselő-testület – határozatképtelenség vagy határozathozatal hiánya miatt – két egymást követő alkalommal ugyanazon ügyben nem hozott döntést, a polgármester dönthet
a) önkormányzati tulajdont érintő hasznosítás, kivéve az ingatlan tulajdonosjogának elidegenítése ügyében,
b) vis maior pályázatok árajánlatainak elfogadása ügyében,
c) pályázaton való részvételről, amennyiben a pályázati részvételhez szükséges költségvetési fedezet biztosított és az önkormányzat biztonságos gazdálkodását nem veszélyezteti,
d) egy évet meg nem haladó, munkavégzésre irányuló jogviszony létesítéséről, amennyiben a költségvetési fedezet biztosított és az önkormányzat biztonságos gazdálkodását nem veszélyezteti,
e) önkormányzati épületek karbantartásáról, felújításáról, amennyiben a költségvetési fedezet biztosított és az önkormányzat biztonságos gazdálkodását nem veszélyezteti.
(9) A polgármester a Képviselő-testület utólagos tájékoztatása mellett dönthet a két ülés közötti időszakban felmerülő, halaszthatatlan, a Képviselő-testület hatáskörébe tartozó önkormányzati ügy keretében
a) önkormányzati tulajdont érintő hasznosítás, kivéve az ingatlan tulajdonosjogának elidegenítése ügyében,
b) vis maior pályázatok árajánlatainak elfogadása ügyében,
c) pályázaton való részvételről, amennyiben a pályázati részvételhez szükséges költségvetési fedezet biztosított és az önkormányzat biztonságos gazdálkodását nem veszélyezteti,
d) egy évet meg nem haladó, munkavégzésre irányuló jogviszony létesítéséről, amennyiben a költségvetési fedezet biztosított és az önkormányzat biztonságos gazdálkodását nem veszélyezteti,
e) önkormányzati épületek karbantartásáról, felújításáról, amennyiben a költségvetési fedezet biztosított és az önkormányzat biztonságos gazdálkodását nem veszélyezteti.
Vagyonnyilatkozat
18. § (1) A polgármester megválasztásakor, majd azt követően évente vagyonnyilatkozatot köteles tenni a helyi önkormányzati képviselők vagyonnyilatkozatára vonatkozó szabályok szerint.
(2) Az önkormányzati képviselő megbízólevelének átvételétől, majd ezt követően minden év január 1-jétől számított 30 napon belül vagyonnyilatkozatot köteles tenni. A vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos feladatokat a Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság12 végzi.
(3) A bizottság vagyonnyilatkozattal kapcsolatos ügyviteli feladatait a Hivatal látja el.
(4) A polgármester és a helyi önkormányzati képviselők vagyonnyilatkozata nyilvános.
(5) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás lefolytatásának a vagyonnyilatkozat konkrét tartalmára vonatkozó tény állítás esetén van helye. Ha az eljárásra irányuló kezdeményezés nem jelöli meg konkrétan a vagyonnyilatkozat kifogásolt részét és tartalmát, a Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság13 elnöke felhívja a kezdeményezőt a hiány pótlásara. Ha a kezdeményező 15 napon belül nem tesz eleget a felhívásnak, vagy ha a kezdeményezés nyilvánvalóan alaptalan, a Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság14 elnöke az eljárás lefolytatása nélkül elutasítja a kezdeményezést.
(6) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás megismétlésének ugyanazon vagyonnyilatkozat esetében csak akkor van helye, ha az erre irányuló kezdeményezés új tényállítást (adatot) tartalmaz. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárásra irányuló - új tényállítás nélküli – ismételt kezdeményezést a Pénzügyi- és Ügyrendi 15Bizottság elnöke az eljárás lefolytatása nélkül elutasítja.
Hivatal, jegyző
19. § (1) A helyi önkormányzat képviselő-testülete az Mötv. 84. § (1) bekezdésben foglalt feladatok ellátására Közös Önkormányzati Hivatalt hozott létre az Mötv 85. §-ában rögzített szabályok szerint.
(2) A Közös Önkormányzati Hivatalt a jegyző vezeti, és ellátja az Mötv. 81. § (1)-(3) bekezdésben meghatározott feladatokat. A jegyző kinevezéséhez, felmentéséhez az érintett települések polgármestereinek lakosságszám-arányos, többségi döntése szükséges. Többségi döntés szabályait a Mötv. 83. § b) pontja határozza meg. A jegyző tekintetében a Mötv.19. § b) pontjában meghatározott egyéb munkáltatói jogokat Óhíd község polgármestere gyakorolja.
(3) A jegyző helyettesítésére aljegyzőt nevezhetnek ki az érintett települések polgármesterei, a kinevezés szabályait az Mötv. 82. § (1) bekezdése határozza meg.
(4) A hivatalt létrehozó képviselő-testületek együttes ülését Óhíd Község polgármestere hívja össze, és vezeti, de az egyes napirendek előterjesztője a másik község polgármesterei is lehetnek. Óhíd község polgármesterének akadályoztatása esetén bármelyik polgármester összehívhatja az együttes ülést, ebben az esetben az ülés levezetése is feladata.
(5) Az együttes ülés akkor határozatképes, ha a képviselő-testületek külön- külön is határozatképesek.
A meghívóra, előterjesztésekre, határozathozatalra, jegyzőkönyvkészítésre értelemszerűen alkalmazni kell jelen rendelet rendelkezéseit.
(6) A jegyző, vagy megbízottja köteles mindegyik képviselő-testületi ülésen részt venni és ott a szükséges tájékoztatást megadni, valamint a közös hivatalt létrehozó községekben hetente egy alkalommal a Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott időpont szerint ügyfélfogadást tartani.
(7) A jegyző évente beszámol minden képviselő-testületnek a Hivatal munkájáról.
(8) A jegyzőség Szervezeti és Működési Szabályzatának tervezetét az érintett polgármesterek véleményének kikérésével a jegyző készíti el és terjeszti jóváhagyásra a képviselő-testületek elé.
(9) A jegyzői és az aljegyzői tisztség egyidejű betöltetlensége, illetve tartós akadályoztatásuk esetén - legfeljebb hat hónap időtartamra - a jegyzői feladatokat a megfelelő képesítéssel rendelkező hivatali köztisztviselő látja el.
Társulás
20. § Az önkormányzat feladatainak hatékonyabb, célszerűbb, gazdaságosabb és ésszerűbb megoldása érdekében társulásokban vesz részt.
Vegyes és záró rendelkezések
21. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a képviselő-testület szervezeti és működési szabályzatáról szóló 8/2013.(VI.30.) önkormányzati rendelet.
(3) A képviselő-testület Szervezeti és Működési Szabályzatának mellékletei:
1. melléklet: a képviselők névsora
2. melléklet: Pénzügyi- és Ügyrendi Bizottság névsora
1. melléklet16
1. Takács Lászlóné polgármester
2. Farkas Tamás alpolgármester
3. Dóber János képviselő
4. Ferencziné Vitai Andrea képviselő
5. Verebélyi Csaba képviselő
2. melléklet17
1. Ferencziné Vitai Andrea Ügyrendi Bizottság elnöke
2. Verebélyi Csaba képviselő
3. Dóber János képviselő
4. Czikli András nem képviselő bizottság tag
3. melléklet18
1. településkép-érvényesítési eszközök alkalmazása
2. eseti átmeneti segély iránti ügyek az 5/2021. (VII.20.) önkormányzati rendeletben meghatározott kivételekkel
3. köztemetés elrendelése
4. lakhatási támogatás iránti ügyek
5. gyógyszertámogatás iránti ügyek
6. falugondnoki busz használatának engedélyezése
7. szociális étkeztetés
8. a költségvetésben biztosított fedezet figyelembevétele mellett azok a beszerzések, melyeknek becsült értéke a nettó 1.000.000.-Ft-ot nem haladja meg
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. §-a
Az 5. § (4) bekezdése a Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 1/2022. (I. 31.) önkormányzati rendelete 1. §-ával megállapított szöveg.
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. §-a
1. Beiktatta: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2019. (IX.30.) önkormányzati rendelet 1. §-a.
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. § és 2. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 3. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 3. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 1. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 4. §-a
Módosította: Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 10/2019. (XI.27.) önkormányzati rendelet 5. §-a
A 3. mellékletet a Nagygörbő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 1/2022. (I. 31.) önkormányzati rendelete 2. §-a iktatta be.