Érd Város Önkormányzat Képviselő-testülete 38/2003. (XII.2.) önkormányzati rendelete
az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó helyi szabályokról
Hatályos: 2022. 10. 01- 2023. 06. 30Érd Város Önkormányzat Képviselő-testülete 38/2003. (XII.2.) önkormányzati rendelete
az önkormányzat tulajdonában lévő lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó helyi szabályokról
Érd Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (továbbiakban: törvény) felhatalmazása alapján a polgári jog alapelveit szem előtt tartva, az Önkormányzat bérbeadói jogainak erősítése céljából az alábbi rendeletet alkotja:
A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya kiterjed Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata tulajdonában lévő valamennyi lakásra, továbbá a nem lakás céljára szolgáló helyiségekre.
I.
A lakásbérlet
A lakásbérlet általános szabályai
2. § (1) Önkormányzati lakás bérbe adható a Gazdasági Bizottság határozata alapján:
a) szolgálati jelleggel
b) lakáscsere jogcímén
c) bérleti jogviszony folytatása jogcímén.
d) kizárólag vis maior miatt bekövetkezett kár esetén, annak károsultjai részére.
(2) A Közgyűlés az önkormányzati lakásokra vonatkozó bérbeadói jogok és kötelezettségek gyakorlását a Gazdasági Bizottságra ruházza.
(3)1
(4) Ahol a törvény megállapodásra utal, ott a megállapodás tartalmát bérbeadói részről a Gazdasági Bizottság határozza meg.
(5) A bérlő a bérleti jogviszony fennállása alatt köteles az ingatlanban életvitelszerűen tartózkodni, kivéve a 17. §(4) bekezdésében szabályozott esetekben.
Önkormányzati lakás bérbeadása szociális alapon
3. § Önkormányzati lakás szociális helyzet alapján nem adható bérbe.
4. §2
5. §3
6. §4
7. §5
8. §6
9. §7
10. §8
Önkormányzati lakás bérbeadása szolgálati jelleggel
11. § (1) Önkormányzati lakás szolgálati jelleggel annak adható bérbe, aki:
a) Érd Város Önkormányzatának Polgármesteri Hivatalával közszolgálati jogviszonyban áll,
b) Érd Város Önkormányzatának intézményénél közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban, illetve egészségügyi szolgálati jogviszonyban áll,
c) Érd Város Rendőrkapitányság hivatásos állományú tagja,
d)9 az Érdi Tankerületi Központ által fenntartott Érd Megyei Jogú Város közigazgatási területén lévő oktatási intézmény pedagógusa, valamint a nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakör ellátója és az Érdi Szakképzési Centrum részeként működő Érdi SZC Kós Károly Technikum munkavállaló oktatója, valamint a nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakör ellátója, vagy
e) az Érd Katasztrófavédelmi Kirendeltség hivatásos állományú tagja.
(2)10 Lakás szolgálati jelleggel csak az (1) bekezdés szerinti jogviszony fennállásának idejére, de legfeljebb három év időtartamra adható bérbe, mely időtartam kérelemre további két évvel meghosszabbítható. Különös méltánylást érdemlő esetben lehetőség van az öt éves időtartamot további két évvel meghosszabbítani. A hét év elteltével, ugyanazon bérlővel új bérleti jogviszony nem létesíthető.
(3) A munka-, a köztisztviselői-, közalkalmazotti, illetve szolgálati jogviszony megszűnése minden külön jognyilatkozat nélkül a szolgálati jellegű bérleti jogviszonyt megszünteti. E feltétel beálltát követő 30 napon belül a bérlő köteles a lakást üres, rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban a bérbeadó rendelkezésére bocsátani.
(4)11
(5) A lakás bérbeadása iránti kérelmet Érd Megyei Jogú Város Polgármesteréhez kell benyújtani. A beérkező kérelmek alapján a rendelkezésre álló lakások figyelembevételével, a munkáltató véleményének kikérését követően, a bérlő személyéről a Gazdasági Bizottság dönt.
(6) Szolgálati jelleggel bérbe adott lakás bérleti joga nem cserélhető.
(7)12
(8) A szolgálati jelleggel bérbe adott lakás bérleti díját a rendelet 21. §-a szerint kell megállapítani.
Önkormányzati lakás bérbeadása lakáscsere jogcímén
12. § Az önkormányzati bérlakások cseréjére a törvény 29. §-ának rendelkezései az irányadóak.
13. §13
Önkormányzati lakás bérbeadása bérleti jogviszony folytatása jogcímén
14. § Önkormányzati lakás bérlőjének halála esetén a bérbeadó a bérlő tekintetében az eredeti lakásbérleti szerződést módosítja, ha van olyan személy, aki a törvény 32. §-a alapján jogosult a lakásbérleti jog folytatására.
A bérlőtársi szerződés
15. § (1) Bérlőtársi szerződés megkötését a bérlő és a leendő bérlőtárs együttesen, írásban kérhetik a bérbeadótól.
(2) Bérlőtársi szerződést kell kötni - a házastárs önkormányzati lakásba történt beköltözésének időpontjától függetlenül - a bérlő és a vele együtt lakó házastársa közös kérelmére.
(3) Bérlőtársi szerződés köthető azzal a személlyel, aki
a) a bérlő gyermeke (örökbefogadott, mostoha- és nevelt gyermeke), jogszerűen befogadott gyermekétől született unokája, szülője (örökbefogadó, mostoha- és nevelőszülője), valamint élettársa és
b) a bérlővel legalább két éve életvitelszerűen együtt lakik.
(4) Nem köthető bérlőtársi szerződés, amennyiben a leendő bérlőtárs Érd közigazgatási területén másik beköltözhető lakással vagy bérleti, illetőleg bérlőtársi jogviszonnyal rendelkezik.
(5) Ha a lakásban csak egy bérlőtárs maradt vissza, őt a lakás egyedüli bérlőjének kell tekinteni.
Hozzájárulás a lakásba történő befogadáshoz
16. § (1) A bérlő a lakásba más személyt - a kiskorú gyermeke, valamint a befogadott gyermekének az együttlakás ideje alatt született gyermeke kivételével - a bérbeadó írásbeli hozzájárulásával fogadhat be. A bérlő a bérbeadó írásbeli hozzájárulása nélkül is befogadhatja házastársát, gyermekét, befogadott gyermekének a gyermekét, valamint szülőjét.
(2) A befogadáshoz a bérbeadói hozzájárulást írásban kell kérni, a befogadni kívánt személy adatainak, lakcímének feltüntetésével.
(3) A kérelemhez csatolni kell:
a) a bérlő nyilatkozatát, hogy a befogadott személyt az önkormányzati lakásba 3 napon belül bejelenti és ezt a bérbeadó felé igazolja és
b) a befogadott személy arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a bérleti szerződés megszűnésekor az önkormányzati lakást elhagyja.
(4) Az önkormányzati lakásba történő befogadást meg kell tagadni, ha a bérlőnek vagy a befogadandó személynek az önkormányzattal szemben bármilyen tartozása van. A befogadást akkor is meg kell tagadni, ha a bérlő vagy a befogadandó személy és az önkormányzat között peres, vagy nemperes eljárás van folyamatban.
(5) Az önkormányzati lakásba történő befogadás megtagadható, ha a lakás szobaszámára és a benne lakó személyek számára, tekintettel a befogadással lényegesen rosszabb körülmények alakulnának ki.
(6)14
Az albérletbe adás szabályai
17. § (1) Az önkormányzati lakás bérlője a lakás egy részét határozott időre, kizárólag lakás céljára albérletbe adhatja a bérbeadó előzetes írásbeli hozzájárulásával. A lakás albérletbe adásának érvényességéhez a szerződés írásba foglalása szükséges.
(2) Ha a bérlő lakásának egy részét albérletbe kívánja adni, a bérbeadó hozzájárulását írásban kell kérnie.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell, hogy hány fő lesz albérlő.
(4) Az albérletbe adás csak az alábbi esetekben és időtartam vonatkozásában engedélyezhető:
a) ha a bérlő lakóhelyén kívül gyógykezelésben részesül, a gyógykezelés időtartamára,
b)15
c)16
d)17
e) ha a bérlő közeli hozzátartozó ápolása, gondozása miatt nem tartózkodik a lakásban, feltéve, ha a hozzátartozó lakása másik helységben van, az ápolás, gondozás időtartamára.
(5) A (4) bekezdésben felsorolt tartós távollétet hitelt érdemlően igazolni kell.
(6) A lakást albérletbe adni a (4) bekezdésben szabályozott esetben is csak akkor lehet, ha legalább 6 m2 lakóterület jut 1 főre.
A bérleti jogviszony tartalma
18. § (1) A bérbeadó és a bérlő előre írásban megállapodhat abban, hogy a lakást a bérlő rendeltetésszerű használatra alkalmassá teszi vagy korszerűsíti.
(2) A bérlő köteles a munkálatok elvégzéséhez szükséges hatósági engedélyeket beszerezni, és ő felel a hatósági engedélyekben meghatározottak szabályszerű végrehajtásáért.
(3) A számlával igazolt költségeket, de legfeljebb a megállapodásban rögzített összeget a bérbeadó köteles a bérlőnek megtéríteni oly módon, hogy azt a megállapodásban meghatározott módon a bérleti díj teljes összegébe beszámítja, vagy a felek választása szerint a számlával igazolt költségeket, de legfeljebb a megállapodásban rögzített összeget a bérleti jogviszony megszűnésekor kompenzálja.
(4) Határozott időtartamra kötött bérleti szerződés esetén a bérbeszámítást úgy kell megállapítani, hogy az a határozott időtartam letelte napjáig kiegyenlítést nyerjen.
(5) Amennyiben a helyreállítási költség összege magasabb a határozott időtartam alatt megállapítható lakbér összegénél, a többletköltséget, de legfeljebb a megállapodásban rögzített összeget a bérlő által vállalt, számlával igazolt teljesítés után haladéktalanul vissza kell fizetni.
(6) A bérlő költségeinek megtérítésére a bérbeadónak a munka összegszerűségét elismerő nyilatkozata alapján kerülhet sor.
19. § Bérbeadó jogosult - a bérlő és a bérlő által jogszerűen befogadott személyek életvitelének zavarása nélkül - a lakást, a lakás rendeltetésszerű, szerződésszerű használatát évente legalább egy alkalommal ellenőrizni.
20. § (1) Az önkormányzati bérlakás jogcím nélküli használója, a lakás használatáért használati díjat köteles fizetni. Amennyiben több jogcím nélküli használó maradt vissza a lakásban, fizetési kötelezettségük egyetemleges.
(2) A használati díj havi összege - két hónap elteltét követően - a mindenkori lakbér összegének kétszerese.
(3) Ha a bérleti jogviszony a bérlő halála miatt szűnt meg, az örökös köteles a lakást a bérlő halálától számított 30 napon belül kiüríteni, kivéve a 14. §-ban fennálló feltételek esetét. A használati díj fizetésére vonatkozó előírásokat az örökös vonatkozásában is alkalmazni kell.
20/A. § (1) Határozatlan időre szóló lakásbérleti jogviszony megszüntetéséről a felek megállapodhatnak oly módon, hogy cserelakás biztosítása helyett a bérlők részére, a bérleti jogviszony megszüntetésével pénzbeli térítés kerül kifizetésre. A térítés összege nem haladhatja meg az érintett lakás forgalmi értékének 50%-át.
(2) A pénzbeli térítés összegéről, és annak kifizetéséről bruttó 5.000.000,- Ft összegig a Gazdasági Bizottság, ezt meghaladóan pedig a Közgyűlés határoz.
A lakbér mértéke
21. § (1) A lakások bérleti díjának havi mértéke:
a) összkomfortos lakás esetében 800 Ft/m2/hó,
b) komfortos lakás esetében 450 Ft/m2/hó,
c) félkomfortos lakás esetében 360 Ft/m2/hó,
d) komfortnélküli lakás esetében 255 Ft/m2/hó.
A bérleti díj értéke nettó érték, melyet a mindenkori ÁFA összege terheli.
(2) Amennyiben bérlő az (1) bekezdésben foglalt bérleti díjat – önhibáján kívül – nem képes megfizetni, méltányossági kérelmet nyújthat be a Szociális és Egészségügyi Bizottság felé. A kérelemben részletezni kell az indokot, és mellékelni kell a lakásban életvitelszerűen élők jövedelem igazolását, valamint a lakás közüzemi számláit. A méltányossági kérelem benyújtásának feltétele, hogy a kérelmező családjának egy főre jutó havi jövedelme nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének két és félszeresét.
(3) A rendelkezésre álló adatok alapján a Szociális és Egészségügyi Bizottság dönt, hogy a bérleti díjat méltányosságból elengedi vagy csökkenti.
(4) A méltányosságból elengedett, vagy csökkentett lakbérösszeg legfeljebb 12 hónapra állapítható meg, s amely időtartam egy alkalommal, legfeljebb 12 hónappal meghosszabbítható.
22. §18
A bérlő fizetési kötelezettsége
23. § (1) Az önkormányzati lakás bérlője köteles fizetni
a) az általa bérelt önkormányzati lakásra a megállapított lakbért,
b) a bérbeadó által nyújtott és a szerződésben - vagy más megállapodásukban - meghatározott szolgáltatás, valamint különszolgáltatás díját, amelyet önkormányzati rendelet, illetőleg más jogszabály keretei között a bérbeadó közöl.
(2) Az önkormányzati lakás bérlője a különszolgáltatások körébe tartozó szolgáltatásokért - különösen, ha a szolgáltatást a bérbeadó harmadik személytől veszi igénybe, vagy harmadik személy közreműködésével nyújtja - azt a díjat köteles megtéríteni, amennyiben az adott szolgáltatás nyújtása a bérbeadónak az önkormányzati lakás vonatkozásában került. Ha a bérbeadó a szolgáltatást harmadik személy közreműködésével nyújtja, megállapodhat a szolgáltatást nyújtó harmadik személlyel, hogy a szolgáltatást nyújtó a szolgáltatásért esedékes díjat közvetlenül az önkormányzati lakás bérlőjétől beszedheti.
(3)19
(4)20
(5)21
(6)22
24. §23
Önkormányzati bérlakások lakbértámogatása
25. § Az Önkormányzat által bérbe adott lakás bérlőjét kérelemre
a) lakbértámogatás,
b) lakbérmentesség,
c) lakbérkedvezmény illetheti meg.
25/A. § (1) A lakbértámogatás folyósításának feltételei:
a) a bérlő és családja, valamint a vele életvitelszerűen együtt lakó hozzátartozók 1 főre jutó havi nettó jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 100 %-át, és
b) a fizetendő havi lakbér összege meghaladja a bérlő és családja, valamint a vele életvitelszerűen együtt lakó hozzátartozók havi jövedelmének 30 %-át, és az önkormányzattól lakásfenntartási támogatásban nem részesülnek.
(2) Nem illeti meg lakbértámogatás azt a bérlőt, aki
a) a lakó- vagy tartózkodási helye szerinti önkormányzattól lakásfenntartási támogatásban részesül,
b) a lakás hasznosításával (albérletbe adás stb.) összefüggésben jövedelemhez jut,
(3) A lakbértámogatás összege a fizetendő havi lakbér és a bérlő és családja, valamint a vele életvitelszerűen együtt lakó hozzátartozók havi jövedelme 40%-ának a különbözete.
(4) A lakbértámogatás iránti kérelmet írásban kell benyújtani a Polgármesternek a szükséges igazolásokkal együtt.
(5) A lakbértámogatás iránti kérelmet a Szociális és Egészségügyi Bizottság bírálja el.
(6) A lakbértámogatás biztosításának időtartama egy év. Ezt követően újabb kérelmet lehet beterjeszteni.
(7) A bérlő a lakbértámogatással csökkentett lakbért köteles fizetni.
(8) Ha a szociális alapon bérbe adott lakás esetén a bérlő (1) bekezdésben említett lakbértámogatásra való jogosultsága megszűnik, a bérbeadó - a bérlő vagyoni és jövedelmi helyzetének figyelembevételével - a fizetendő havi lakbér összegét e rendelet szerinti magasabb lakbérmértéknek megfelelően módosítja.
25/B. § (1) A lakbérmentességben részesülhetnek azon személyek, akik jelen rendelet 2. § (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott esetben önhibájukon kívül kerülnek előre nem látható külső erőhatalom által előidézett helyzetekbe (továbbiakban vis maior), így különösen természeti csapás, tűzkár, vízkár; melynek következtében lakhatásuk nem biztosított, a lakhatás más módon történő megoldásáig.
(2) A vis maior helyzet fennállásáról a Polgármesteri Hivatal szakvéleménye alapján a Gazdasági Bizottság dönt, melynek fennállását évente felülvizsgálja.
25/C. § (1) A Gazdasági Bizottság legfeljebb 50 %-os lakbérkedvezményt állapíthat meg ha önkormányzati bérlakás cseréje közérdek miatt válik szükségessé és a határozatlan idejű bérleti szerződéssel rendelkező bérlő a cserelakás komfortfokozatából adódó lakbér többletköltségét nem képes megfizetni.
(2) A kedvezmény mértékének megállapítása a Gazdasági Bizottság által egyedi elbírálás alapján történik, melynek jogosultságát évente felül kell vizsgálni. A jogosultságot a bérlő és a vele jogszerűen együtt lakó jövedelemigazolása alapján kell megállapítani.
II.
A helyiségbérlet szabályai
A tulajdonosi jogok gyakorlása
26. § (1) A Közgyűlés a nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérbeadásával kapcsolatos valamennyi hatáskörét – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a Gazdasági Bizottságra ruházza.
(2) A Közgyűlés a 30 napot meg nem haladó időtartamra szóló nem lakáscélú helyiségek bérbeadásával kapcsolatos hatáskörét a Polgármesterre ruházza át.
A helyiségbérlet szabályai
27. §24
Hasznosítás versenyeztetés nélkül
28. § (1) Nem kell a helyiség hasznosítására versenyeztetési eljárást lefolytatni
a) amennyiben a helyiség egyedi forgalmi értéke a mindenkori központi költségvetési törvényben a kötelező versenyeztetés szempontjából meghatározott egyedi forgalmi értéket nem éri el,
b) törvényben meghatározott esetben.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a felek a bérleti díj mértékét szabadon állapítják meg.
Hasznosítás versenyeztetés útján
29. § (1) A versenyeztetést a Gazdasági Bizottság írja ki. A versenyeztetés eljárási szabályaira Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata vagyonáról és a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 13/2012. (III.27.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Vagyonrendelet) mellékletében foglalt versenyeztetési szabályzatot jelen rendeletben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A versenyeztetési eljárás során biztosítani kell, hogy az ajánlat tevők a bérbeadás jogi feltételeiről részletes tájékoztatást kapjanak.
30. § (1) A versenyeztetési eljárás során tett ajánlat érvényességének feltétele, hogy az ajánlatot tevő a felhívásban közzétett bérleti díj háromszorosának megfelelő összegű biztosíték megfizetését igazolja.
(2) Azoknak az ajánlatot tevőknek, akik a bérleti szerződés megkötésére jogosultságot nem szereztek, a versenyeztetési eljárás lezárását követően 15 napon belül a biztosítékot vissza kell téríteni. A versenyeztetés nyertese által befizetett biztosítékot a bérleti díjba be kell számítani.
31. § (1) A beérkezett ajánlatokat a Gazdasági Bizottság bírálja el.
(2) A bérleti szerződés azzal az ajánlatot tevővel köthető meg, aki a legnagyobb összegű bérleti díj megfizetését és a versenyeztetés egyéb feltételeit vállalja. A Bizottság az ajánlatok elbírálásánál figyelembe veheti a helyiség tervezett felhasználását. A lakosság számára kedvezőbb funkció esetén dönthet az alacsonyabb ajánlatot tevő mellett.
A bérleti szerződés feltételei
32. § (1) Helyiség határozott, határozatlan időre, vagy feltétel bekövetkeztéig adható bérbe.
(2) Bérleti szerződés feltétel bekövetkeztéig akkor köthető, ha
a) a helyiség rendeltetése valamely településrendezési eszköz rendelkezése miatt megváltozna vagy az ingatlan (műtárgy) bontását, felújítását, korszerűsítését határozták el, de ennek időpontja nem ismert,
b) jogszabályban meghatározott kötelezettség vagy folyamatban lévő per miatt a helyiség feletti tulajdonosi rendelkezés előre nem látható időpontban megszűnik,
c)a helyiségre az önkormányzat szervének, intézményének, vállalatának, közüzemi társaságának van szüksége, de az igény teljesítésének időpontja nem határozható meg.
(3) A bérbeadó a bérleti díj minden év január 1-jével történő növelésében is megállapodhat a bérlővel.
(4) A bérbeadó a helyiséget a pályázati kiírásban megjelölt állapotban és felszereltséggel, leltár alapján köteles a bérlőnek átadni.
(5) A bérlő a helyiséget a bérleti jogviszony megszűnésekor - eltérő megállapodás hiányában - az eredeti állapotban és felszereltséggel köteles visszaadni.
(6) A bérlet tartama alatt a bérbeadó gondoskodik a bérlő tűrési kötelezettsége mellett
a) az ingatlan (műtárgy) karbantartásáról, az épület központi berendezéseinek állandó üzemképes állapotban tartásáról és a közös használatra szolgáló helyiségek állagának megőrzéséről, berendezéseiben keletkezett hibák megszüntetéséről
b) az életveszélyt okozó, az ingatlan állagát veszélyeztető, a helyiség rendeltetésszerű használatát lényegesen akadályozó hibák kijavításáról.
(7) A bérlet tartama alatt a bérlő köteles gondoskodni
a) az épület, továbbá a közös használatra szolgáló helyiségek és területek tisztításáról, megvilágításáról, a tevékenységével összefüggő nem háztartási szemét elszállításáról
b) a helyiség felszerelésében, a helyiségben folytatott tevékenység körében felmerülő felújításáról, pótlásáról, illetőleg cseréjéről
c) az épület általa kizárólagosan használt, illetve üzemben tartott központi berendezésének karbantartásáról
d) a helyiség burkolatainak felújításáról, pótlásáról és cseréjéről
e) a helyiséghez tartozó üzlethomlokzat (portál), kirakatszekrény védő- (elő-) tető, ernyős szerkezet, biztonsági berendezések karbantartásáról.
Albérletbe adás
33. § Önkormányzati tulajdonú helyiség a bérlő által - a bérbeadó hozzájárulásával – csak a bérleti szerződésben meghatározott tevékenység végzésére adható albérletbe.
A pártok, szervezetek számára történő nem lakás célú helyiségek bérbe adásának feltételei
34. § A pártok, szervezetek számára nem lakás célú helyiségek bérbeadási feltételeinek meghatározására - figyelemmel a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló módosított 1989. évi XXXIII. törvény 4. § (2) bekezdésére - a Közgyűlés jogosult.
III.
Az önkormányzati lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítése
A tulajdonosi jogok gyakorlása
35. § (1) A Közgyűlés az önkormányzati lakások és helyiségek elidegenítésével kapcsolatos hatáskör gyakorlását a vagyonrendelet 25. § (2) bekezdésében foglalt értékhatárig a Gazdasági Bizottságra ruházza.
(2)25
(3)26
Önkormányzati lakás tulajdonjogának versenyeztetés útján történő átruházása
36. § (1) A versenyeztetés eljárási szabályaira a Vagyonrendelet mellékletében foglalt versenyeztetési szabályzatot jelen rendeletben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2)27
(3) Az önkormányzati lakás forgalmi értékét ingatlanforgalmi szakértő értékbecslése alapján kell megállapítani.
37. §28
38. §29
39. §30
Önkormányzati lakás tulajdonjogának versenyeztetés nélkül történő átruházása
39/A. § Önkormányzati lakás tulajdonjogát versenyeztetési eljárás nélkül lehet átruházni
a) ha a lakás egyedi forgalmi értéke a mindenkori központi költségvetési törvényben a kötelező versenyeztetés szempontjából meghatározott egyedi forgalmi értéket nem éri el,
b) törvényben meghatározott esetben.
Az állami tulajdonból önkormányzati tulajdonba került lakások tulajdonjogának átruházása az elővásárlási joggal rendelkező bérlők részére
40. § (1) Az állami tulajdonból önkormányzati tulajdonba került lakásra elővásárlási jog illeti meg:
a) a bérlőt,
b) a bérlőtársakat egyenlő arányban,
c) a társbérlőt, az általa kizárólagosan használt lakóterület arányában,
d) az a)-c) pontban felsoroltak hozzájárulásával azok egyenesági rokonát, valamint örökbe fogadott gyermekét. (továbbiakban: jogosult)
Elővásárlási jog szempontjából az önkormányzat ajánlati kötöttsége az ajánlat kézhezvételétől számított 30 nap.
(2) A vételárat a hasonló adottságú lakások helyi forgalmi értéke alapján kell megállapítani, mely során figyelembe kell venni a lakottság tényét is. A vételár, a forgalmi érték 100%-a. A vételár megállapításakor a forgalmi értékből le kell vonni a bérlőnek a tulajdonos hozzájárulásával történt a lakásra fordított, számlával igazolt és meg nem térített értéknövelő beruházásainak az értékét.
(3) A szerződés megkötésekor a megállapított vételár legfeljebb 20%-ának egy összegben való megfizetése köthető ki.
(4) Amennyiben a jogosult e rendelet szerint lakbértámogatásra jogosult, és a szerződés megkötésekor a vételár 20 %- ának egyösszegben való megfizetésére sem képes, kérelmére a vételár teljes összegére részletfizetési kedvezményben részesíthető. Ez esetben az adásvételi szerződés megkötéséhez két készfizető kezes szükséges. A kezes az lehet, akinek legalább egyéves munkaviszonya van és havi nettó jövedelme 50 %-át nem haladja meg a havi törlesztő részlet összege.
(5) A jogosult részére - kérelmére - legalább 15 évi részletfizetési kedvezményt kell adni.
(6) A törlesztő részletek minden hónap 10. napjáig esedékesek, e határidőre be nem fizetett részletek után késedelmi kamatot kell felszámolni.
(7) A fennmaradó vételárhátralék összegére a törlesztés évének január 1. napján érvényes jegybanki alapkamatnak megfelelő kamatösszeget kell fizetni.
(8)31
(9) Ha a jogosult a vételárat a szerződéskötéskor egy összegben fizeti meg, a forgalmi értékből 5 % árengedmény illeti meg.
40/A. § Az 50. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette 2010. január 1-jén.
40/B. § Az önkormányzat által értékesíteni kívánt ingatlanok listáját - a Közgyűlés által határozattal elfogadott- lakáskoncepció tartalmazza. Vásárlási kérelmet csak a koncepcióban kijelölt ingatlanokra lehet benyújtani, az értékesítés feltételeiről a vagyonrendeletben meghatározott testület dönt.
41. § (1) Az önkormányzat a vételár hátralék megfizetése alól felmentést nem ad, de a vételár hátralék törlesztését - kérelemre - a következő időtartamig és esetekben felfüggesztheti:
a) 8 hónapra a házastárs halála esetén,
b) 6 hónapra közös háztartásban élők esetében, ha legalább két munkanélküli van a családban, és a család egy főre jutó jövedelme nem éri el a tárgyévre megállapított öregségi nyugdíj legkisebb összegét.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott felfüggesztési idő tartamával a törlesztés időtartama meghosszabbodik.
(3) A vételár hátralék törlesztésének felfüggesztéséről és a felfüggesztés időtartamáról a Szociális és Egészségügyi Bizottság dönt.
42. § A vételárhátralék összegének biztosítására, továbbá az elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzésére a Ptk. vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
43. § Amennyiben a volt önkormányzati lakást elidegenítési és terhelési tilalom terheli az Önkormányzat javára, a tulajdonjog harmadik személyre történő átruházásához a teljes vételár kiegyenlítése előtt nem lehet hozzájárulni.
44. §
A nem lakás céljára szolgáló helyiségek tulajdonjogának versenyeztetés nélkül történő átruházása
45. § (1) Amennyiben a nem lakás céljára szolgáló helyiséget a bérlője vagy más az elővásárlásra jogosult vásárolja meg, úgy a vételár a helyiség forgalmi értéke.
(2) Önkormányzati nem lakás céljára szolgáló helyiséget versenyeztetési eljárás nélkül lehet értékesíteni
a) ha a helyiség egyedi forgalmi értéke a mindenkori központi költségvetési törvényben a kötelező versenyeztetés szempontjából meghatározott egyedi forgalmi értéket nem éri el,
b) törvényben meghatározott esetben.
(3) Amennyiben a vevő a helyiség bérlője, úgy részére – írásbeli kérelmére – részletfizetési kedvezmény adható az alábbi feltételek szerint:
a) a vevő a vételár 25 %-át egyösszegben köteles az eladónak megfizetni az adásvételi szerződés megkötésétől számított 15 napon belül,
b) a fennmaradó vételár hátralékot legfeljebb 2 évi időtartama alatt, az adásvételi szerződésben meghatározott időponttól, de legkésőbb az adásvételi szerződés aláírását követő 180. naptól kezdődően havi egyenlő részletekben, évi 20 %-os kamattal köteles megfizetni.
46. § A vételárhátralék összegének biztosítására, továbbá az elidegenítési és terhelési tilalom bejegyzésére a Ptk. vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
47. §32
A nem lakás céljára szolgáló helyiség tulajdonjogának versenyeztetés útján történő átruházása
48. § (1) A versenyeztetési eljárási szabályaira a Vagyonrendelet mellékletében foglalt versenyeztetési szabályzatot jelen rendeletben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az adásvételi szerződés megkötésének feltétele a kialakult vételár egy összegben történő megfizetése.
Határozatlan időre szóló helyiségbérleti jogviszony megszüntetése
49. §33
49/A. § (1) Határozatlan időre szóló helyiségbérleti jogviszony megszüntetéséről a felek megállapodhatnak oly módon, hogy cserehelyiség biztosítása helyett a bérlő részére a bérleti jogviszony megszüntetésével érintett helyiség forgalmi értékének legfeljebb 50 %-ig kiterjedő, de minimum a havi bérleti díj harminchatszorosának megfelelő pénzbeli térítés kerül kifizetésre.
(2) A pénzbeli térítés összegéről, és annak kifizetéséről bruttó 5.000.000,- Ft összegig a Gazdasági Bizottság, ezt meghaladóan pedig a Közgyűlés határoz.
A lakások elidegenítéséből származó bevételek felhasználása
49/B. § (1) Az Önkormányzat az e rendelet alapján értékesített lakások elidegenítéséből származó teljes bevételét a számláját vezető pénzintézetnél elkülönített számlán helyezi el.
(2) Az Önkormányzat az (1) bekezdésben említett bevételeit lakáscélokra, és az ezekhez kapcsolódó infrastrukturális beruházásokra, különösen:
a) új lakás építésére, új vagy használt lakás megvásárlására,
b) lakóépület teljes vagy részletes felújítására, korszerűsítésére,
c) városrehabilitációra,
d) lakáscélú EU-források felhasználásához szükséges önrész biztosítására,
e) önkormányzati helyi támogatás nyújtására,
f) lakóövezetbe sorolt építési telek kialakítására, közművesítésére,
g)a lakáscélú állami támogatásokról szóló külön jogszabály szerinti pályázati önrész finanszírozására,(ideértve a társasházi tulajdonosoktól és a lakásszövetkezetektől átvállalt önrészt is) használhatja fel.
(3) A lakások elidegenítéséből származó bevételből az Önkormányzat levonhatja:
a) az épület elidegenítésre való előkészítésével;
b) a földrészlet megosztásával;
c) a társasházzá való átalakítással;
d) a forgalmi érték megállapításával;
e) az elidegenítés lebonyolításával kapcsolatban ténylegesen felmerülő költségeket.
(4)34
IV.
Záró rendelkezések
50. § (1) Ez a rendelet kihirdetése napján lép hatályba.35
(2)36
51. § E rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Hatályon kívül helyezte a 84/2009. (XII.18.) KGY. rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 6/2007. (II.26.) számú rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 6/2007. (II.26.) számú rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 6/2007. (II.26.) számú rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 6/2007. (II.26.) számú rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 6/2007. (II.26.) számú rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 84/2009. (XII.18.) KGY. rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 6/2007. (II.26.) számú rendelet.
A 11. § (1) bekezdés d) pontja az Érd Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 27/2022. (IX. 30.) önkormányzati rendelete 1. §-ával megállapított szöveg.
A 11. § (2) bekezdése az Érd Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 19/2022. (V. 27.) önkormányzati rendelete 1. §-ával megállapított szöveg.
Hatályon kívül helyezte a 22/2012. (V.7.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 84/2009. (XII.18.) KGY. rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 84/2009. (XII.18.) KGY. rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 6/2007. (II.26.) számú rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 84/2009. (XII.18.) KGY. rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 84/2009. (XII.18.) KGY. rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 84/2009. (XII.18.) KGY. rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 84/2009. (XII.18.) KGY. rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 84/2009. (XII.18.) KGY. rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 36/2004. (XI.2.) ÖK. számú rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
Hatályon kívül helyezte a 28/2018. (X.29.) önkormányzati rendelet.
A mondat második része hatályát vesztette a Jat. 12. § (1)-(2) bekezdése alapján.
Hatályát vesztette a Jat. 12. § (1)-(2) bekezdése alapján.