Sárosd Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2013.(XII.16.) önkormányzati rendelete
a képviselő-testület szervezeti és működési szabályzatáról
Hatályos: 2014. 01. 01- 2014. 09. 30Sárosd Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2013.(XII.16.) önkormányzati rendelete
a képviselő-testület szervezeti és működési szabályzatáról
2014-01-01-tól 2014-09-30-ig
Szerkesztés...
Sárosd Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének
12/2013.(XII.16.) önkormányzati rendelete
a képviselő-testület szervezeti és működési szabályzatáról
Sárosd Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143.§ (4) bekezdés a) pontjában , Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 53.§ (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
I. Fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya kiterjed Sárosd Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületére, annak bizottságaira, a polgármesterre, alpolgármesterre, jegyzőre és a képviselő-testület hivatalára.
2. § Sárosd Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete (továbbiakban: képviselő-testület) és szervei számára Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (továbbiakban: Mötv.) és más jogszabályokban meghatározott feladat- és hatásköri, szervezeti és működési előírásokat ezen rendelettel megállapított szervezeti és működési szabályzatban (továbbiakban: SZMSZ) foglaltak figyelembevételével kell alkalmazni.
2. Az önkormányzat
3. § (1) Az önkormányzat hivatalos megnevezése: Sárosd Nagyközség Önkormányzata.
(2) Az önkormányzat székhelye: 2433 Sárosd, Fő út 2.
(3) Illetékességi területe: - amennyiben jogszabály vagy társulási megállapodás kivételt nem
tesz - Sárosd Nagyközség közigazgatási területe.
(4) A képviselő-testület hivatalának neve és címe: Sárosdi Polgármesteri Hivatal 2433 Sárosd, Fő út 2.
4. § (1) Az önkormányzat jelképei: a címer, a zászló, a pecsét és az önkormányzati kitűző.
(2) Az önkormányzat jelképeinek részletes használati rendjét külön önkormányzati rendelet állapítja meg.
3. A helyi újság
5.§ (1) Az önkormányzat helyi kiadású lapja a Sárosdi Kisbíró.
(2) Az önkormányzat lapja tájékoztató jelleggel tartalmazza a képviselő-testület főbb döntéseit, azokat a közérdekű információkat, melyek a lakosság széles körét érintik.
(3) Az önkormányzat lapját a település polgárai térítésmentesen kapják.
(4) Az önkormányzat lapját évfolyamonként le kell fűzni és ötévente be kell köttetni.
II. Fejezet
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET FELADAT–ÉS HATÁSKÖRE
4. A képviselő-testület feladat és hatásköre, gyakorlásának módja
6. § (1) A képviselő-testület egyes hatásköreinek átruházásával, a hatáskör gyakorlásával, a hatáskör visszavonásával kapcsolatosan az Mötv. rendelkezései az irányadóak.
(2) Az átruházott hatáskörben hozott döntésekről a jogosítottak a soron következő-munkaterv szerinti- képviselő-testületi ülésen tájékoztatást adnak.
(3) Az önkormányzat saját felelősségére vállalkozási tevékenységet folytathat.
(4) Az önkormányzat vállalkozása a kötelező feladatainak ellátását nem veszélyeztetheti. Az önkormányzat olyan vállalkozásban vehet részt, amelyben felelőssége nem haladja meg vagyoni hozzájárulásának mértékét.
(5) Az önkormányzat által önként vállalt feladatok körét a képviselő-testület minden évben a költségvetési rendeletben határozza meg.
(6) Az önként vállalt helyi közszolgáltatások és feladatok tekintetében a képviselő-testület maga határozza meg - a lakosság igényei alapján és anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
(7) A képviselő-testület a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások ellátása céljából önkormányzati intézményt, gazdasági társaságot, más szervezetet alapíthat, kinevezi a vezetőiket.
III. Fejezet
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET
5. A Képviselő-testület tagjai, jogok és kötelezettségek
7. § (1) A képviselő-testület tagjainak száma 7 fő, névsorát az SzMSz 1. számú függeléke tartalmazza.
(2) Az önkormányzati képviselő a Mötv.-ben rögzített jogok és kötelezettségek mellett köteles:
- tevékenyen részt venni a képviselő-testület munkájában és ennek érdekében írásban vagy szóban a polgármesternél előzetesen bejelenteni, ha a testület ülésén nem tud megjelenni, vagy egyéb megbízatásának teljesítése akadályba ütközik,
- a tudomására jutott állami, szolgálati, üzleti titkot megőrizni (titoktartási kötelezettsége a megbízatásának lejárta után is fennáll),
- kapcsolatot tartani a választópolgárokkal,
- a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot a polgármesternek haladéktalanul bejelenteni,
- olyan magatartást tanúsítani, amely méltóvá teszi a képviselőt a közéleti tevékenységre, a választók bizalmára és óvja a képviselő-testületet és szervei tekintélyét és hitelét.
8. § (1) A képviselő döntéseit kizárólag saját meggyőződése alapján hozza. Szavazatát megindokolni nem köteles, emiatt semmiféle hátrány nem érheti.
(2) A képviselő jogosult az önkormányzati ügyeket tartalmazó iratokba betekinteni, azokról jegyzetet, feljegyzést készíteni a hivatalban, a személyes adatok és az üzleti titok védelmére, az iratvédelemre és iratkezelésre vonatkozó szabályok betartásával.
(3) A képviselőket, a polgármester, az alpolgármester, a jegyző, a polgármesteri hivatal köztisztviselői, az intézmények vezetői, ügyfélfogadási időben kötelesek fogadni, és részükre a képviselői munkához szükséges tájékoztatást, ügyviteli közreműködést megadni.
(4) Az önkormányzat hatáskörébe tartozó, közérdekű ügyben a képviselő kezdeményezheti a polgármesternél, illetve a jegyzőnél a hivatal intézkedését, amelyre az 15 napon belül köteles érdemi választ adni.
(5) A képviselő képviselői jogai megsértése miatt a polgármesterhez fordulhat. A
polgármester köteles haladéktalanul intézkedni a sérelem megszüntetése érdekében. A képviselő védelmében esetlegesen szükséges bírósági eljárást - a hivatalos személyekre vonatkozó előírások alapján - az önkormányzat indítja meg.
(6) A települési képviselőt (bizottsági tagot) tiszteletdíj, természetbeni juttatás illeti meg, melyekről a képviselő-testülete külön rendeletben határoz. A képviselő-testület az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló rendeletében szabályozza az igazolatlan távollét szankcionálását is.
(7) A települési képviselőt mind a képviselő-testület, mind annak valamely bizottsága konkrét feladat elvégzésével bízhatja meg, a képviselő köteles az elvégzett munkáról a következő ülésen beszámolni, illetve a testület bármely tagja kérésére, menet közben is köteles tájékoztatást adni a feladatokról.
(8) A polgármester egyedi megbízást adhat a képviselőnek saját feladatkörébe tartozó ügy ellátására. A települési képviselő köteles a megbízó iránymutatásait figyelembe venni. A képviselő köteles munkájáról a megbízónak beszámolni.
6. A Képviselő-testület feladata és hatásköre
9.§ A helyi közügyek, valamint a helyi önkormányzati feladatok körét az Mötv. 13. § (1) bekezdése határozza meg.
10. § (1) A képviselő-testület kizárólagos hatáskörébe tartozó kötelező feladat és hatásköreit az Mötv. 42. § - a határozza meg.
(2) A Képviselő-testület az Mötv.– ben leírt kötelező önkormányzati feladatokon túl, további önként vállalható helyi feladatot, közszolgáltatást, vagy más jogszabályban részletezett önként vállalt közösséget érintő feladatot csak a hatályos jogszabályokban foglalt előírások teljesítése esetén vállalhat.
7. A képviselő-testület által átruházott hatáskörök
11. § (1) Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg.
(2) A Képviselő-testület egyes általa meghatározott hatásköreit, az Mötv.– ben meghatározott szerveire átruházhatja.
(3) A Képviselő-testület átruházott hatásköreinek jegyzékét az 1. számú melléklet tartalmazza.
8. A képviselő-testület működése, ülései és munkaterve
12. § (1) A képviselő-testület évente a munkatervben meghatározott időpontban legalább 10 ülést tart, minden hó második csütörtöki napján.
(2) A munkatervet a polgármester állítja össze, melyhez javaslatot kér a képviselőktől, az intézmények vezetőitől, a településen működő civil szervezetek vezetőitől, a jegyzőtől. A polgármester a munkatervet a tárgyévet megelőző év december 31. terjeszti a képviselő-testület elé.
(3)A munkaterv tartalmazza:
- a képviselő-testület üléseinek tervezett időpontjait és a napirendek címét;
- tervezett napirendi pontok előadói, előterjesztői nevét,
- a tervezett napirendi pontokhoz meghívandók felsorolását;
- előterjesztéseket előzetesen tárgyaló bizottság nevét,
- azoknak az üléseknek, napirendeknek a megjelölését, amelyek elkészítésénél közmeghallgatást kívánnak tartani,
- tájékoztatást szolgáló információs jelentéseket.
(5) A munkaterv év közben jogszabály-módosítás, közérdekű javaslat, valamint a polgármester vagy bármely képviselő javaslata alapján módosítható.
(6) A munkatervet meg kell küldeni:
- a képviselő-testület tagjainak
- a nem képviselő bizottsági tagoknak
- a munkatervben érintett előadóknak
valamint közzé kell tenni a www.sarosd.hu honlapon.
9. A képviselő-testület összehívásának rendje
13. § (1) A Képviselő-testület összehívására és vezetésére az Mötv. rendelkezései az irányadóak. Ha a polgármester akadályoztatva van, az ülés összehívásával és vezetésével
kapcsolatos feladat-és hatáskörében az alpolgármester helyettesíti.
(2) Ha a polgármesteri és alpolgármesteri tisztség egyidejűleg betöltetlen, vagy tartósan akadályoztatva vannak, az ülés összehívását és vezetését az Ügyrendi Bizottság elnöke látja el.
14. § A képviselő-testület alakuló, rendes és rendkívüli ülést, illetőleg közmeghallgatást tart.
15.§ (1) Az ülés meghívóját és az előterjesztéseket úgy kell kiküldeni, hogy azt a képviselők és a tanácskozási joggal meghívottak az ülést megelőző 5 napon kézhez kapják.
(2) A meghívó tartalmazza:
- az ülés helyét, időpontját és jellegét
- a javasolt napirendi pontokat, a napirendek előterjesztőit,
- az írásbeli előterjesztéseknél mellékletként az előterjesztéseket, határozati javaslatokat,
- szóbeli előterjesztéseknél mellékletként a határozati javaslatokat, és
(3) A polgármester halasztást nem tűrő esetben a munkatervtől eltérő időpontra rendkívüli ülést hív össze.
(4) Rendkívüli ülésre szóló meghívót és mellékleteit a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kell kiküldeni az alábbi eltérésekkel:
- sürgős, halasztást nem tűrő esetben, az ülés napját megelőzően legalább 24 órával kell
kiküldeni meghívót. - bármilyen értesítési mód igénybe vehető, el lehet tekinteni az írásbeliségtől is, a
sürgősség okát azonban közölni kell.
(5) A nyilvánosság elvéből eredően, a közmeghallgatás és a rendes ülések időpontjáról, a tárgyalandó napirendek bemutatásával, a lakosságot értesíteni kell. Az értesítést a település hirdetőtábláin, valamint a www.sarosd.hu honlapon közzé kell tenni.
(6) A képviselő-testület ülésére tanácskozási joggal meghívandók névsorát a 2. számú függelék tartalmazza.
10. Az előterjesztések és a sürgősségi indítvány
16. § (1) A képviselő-testület elé kerülő előterjesztések:
- rendelet-tervezet,
- döntés tervezet határozati javaslattal,
- beszámoló határozati javaslattal
- tájékoztató.
(2) A rendelet-tervezet és a döntés tervezet benyújtására a polgármester, az alpolgármester, a képviselő, a képviselő-testület bizottsága, a jegyző a rendelet szerint érintett bizottság véleményével jogosult.
(3) A beszámoló és tájékoztató előterjesztésére az érintett szerv, így különösen gazdasági társaság, költségvetési szerv, non-profit gazdasági társaság, közalapítvány, vezetője, a (2) bekezdésben meghatározottak, az érintett bizottság véleményével jogosult.
(4) Az előterjesztés írásban vagy szóban kerül benyújtásra.
(5) Az írásbeli előterjesztést legkésőbb a képviselő-testület ülését megelőző 10. napon kell a jegyzőhöz eljuttatni elektronikus formában a jegyzo@sarosd.hu email címre, valamint 1 példányban papír alapon, aláírva.
(6) A jegyző jogszerűségi észrevételt tesz, és gondoskodik a meghívó és a nyilvános ülés valamennyi előterjesztésének papír formátumban a képviselő-testület tagjainak történő eljuttatásáról.
(7) A polgármester csak halaszthatatlan esetben engedélyezheti előterjesztés és a határozati javaslat testületi ülésen történő kiosztását, melynek megismerésére megfelelő időt kell biztosítani a képviselőknek és a jegyzőnek.
(8) Szóbeli előterjesztést kivételes esetben, a képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel hozott döntése alapján lehet felvenni a napirendek közé. A határozati javaslatot akkor is írásban kell benyújtani, ha az előterjesztésre szóban került sor.
17.§ (1) Az előterjesztés két részből áll:
- a vizsgálati és elemző részből
- döntési javaslatból: rendelet-tervezet, határozat-tervezet
(2) Az első részben meg kell határozni:
- az előterjesztés címét, tárgyát, ismertetni kell az előzményeket, (testületi döntéseket, a hozott határozatok eredményeit), a tárgykört rendező jogszabályokat, az előkészítésben résztvevők nevét, azok véleményét, s mindazokat a körülményeket, összefüggéseket, tényeket, adatokat, amelyek lehetővé teszik az értékelést és a döntést indokolják.
- gazdasági, pénzügyi kihatású javaslatoknál, gazdaságossági számítást, a megvalósításhoz szükséges eszközöket, a pénzügyi fedezet biztosításának módját.
- a lehetséges döntési változatokat,
(3) A második rész tartalmazza:
- az egyértelműen megfogalmazott rendelet tervezetet, határozati javaslatot,
- a végrehajtásért felelős megnevezését és
- a határidők (részhatáridők) megjelölését.
18. § (1) Sürgősségi indítvány – a sürgősség tényének rövid indokolásával – legkésőbb a képviselő-testületi ülést megelőző nap 12 óráig írásban nyújtható be a polgármesternél.
(2) A képviselő-testület a sürgősségi indítvány elfogadásáról, annak azonnali megtárgyalásáról, vagy elvetéséről minősített szótöbbséggel soron kívül dönt.
(3) Sürgősségi indítványt nyújthat be a polgármester, az alpolgármester, bizottsági elnök, a jegyző.
(4) Ha a polgármester vagy valamely képviselő ellenzi az azonnali tárgyalást, akkor a sürgősség kérdését – a napirend megszavazása után – vitára kell bocsátani. A polgármester ismerteti az indítványt, majd alkalmat ad az indítványozónak a sürgősség tényének rövid indokolására.
(5) Amennyiben a képviselő-testület nem fogadja el a sürgősségi tárgyalásra irányuló javaslatot, úgy az indítványt egyszerű napirendi javaslatként kell kezelni, s a napirendek meghatározásakor kell állást foglalni arról, hogy tárgyalja–e az adott testületi ülésen a testület illetve hányadik napirendként tárgyalja.
(6) Ha a képviselő-testület helyt ad a sürgősségi indítványnak, első napirendként kell megtárgyalni.
11. Az ülésvezetés szabályai
19. § (1) A polgármester, az őt helyettesítő alpolgármester, az Ügyrendi Bizottság elnökének
feladata a képviselő-testület ülésének vezetésével kapcsolatosan:
- megállapítja, és folyamatosan figyelemmel kíséri az ülés határozatképességét,
- megnyitja az ülést,
- a munkaterv szerinti testületi ülésen tájékoztatja a képviselő-testületet a benyújtott interpellációról, kérdésről és a napirend előtti felszólalási szándékról,
- ismerteti a sürgősségi indítványt,
- előterjeszti a napirendi javaslatot,
- napirendi pontonként szavazásra bocsátja a döntési javaslatot és kihirdeti a határozatot,
- biztosítja az ülés zavartalan rendjét,
- berekeszti az ülést.
(2) A polgármester az ülés vezetése során jogosult:
- a szó megadására, megtagadására,
- felszólítani a hozzászólót, hogy térjen a tárgyra,
- a vitában a hozzászólások időtartamának korlátozására,
- figyelmeztetni a hozzászólót az üléshez nem illő, másokat sértő kijelentésektől való tartózkodásra,
- annak a személynek rendreutasítására, vagy a hallgatóság soraiból való kiutasítására, aki a képviselő-testülethez méltatlan magatartást tanúsít,
- az ülés félbeszakítására,
- tárgyalási szünet elrendelésére,
- napirendi pontok összevont tárgyalására vonatkozó javaslattételre,
- a vita lezárásának kezdeményezésére,
- napirendi pontok felcserélésé re.
(3) Tartós akadályoztatásnak minősül:
- 30 napot meghaladó betegség, külszolgálat,
- büntető vagy egyéb eljárás miatti tisztségből való felfüggesztés,
- 30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság.
(4) Az ülésvezetőnek a rend fenntartása érdekében tett intézkedései ellen felszólalni, azokat visszautasítani, velük vitába szállni nem lehet.
(5) A hozzászólások időtartamának meghatározására, a vita lezárására, korlátozására a polgármester vagy bármely képviselő javaslatot tehet. A javaslatról a testület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel dönt.
12. A tanácskozás rendje
20. § (1) A képviselő-testület az ülés napirendjéről vita nélkül, egyszerűszótöbbséggel határoz.
(2) A képviselő-testület minden munkaterv szerinti rendes ülésén első napirendi pontként tárgyalja a polgármesternek a lejárt határidejű testületi határozatok végrehajtásáról, és az átruházott hatáskörben hozott intézkedésekről szóló beszámolót.
(3) Napirendi pont tárgyalásának elhalasztására az előterjesztő vagy bármely képviselő-testületi tag javaslatot tehet. A javaslatot az ülésvezető felszólítására indokolni kell. A javaslat és az indokolás elfogadásáról a Képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel, vita nélkül dönt. Egy napirend tárgyalását csak egy alkalommal lehet elnapolni.
(4) Rendkívüli ülésen csak az a napirendi pont tárgyalható, amely a rendkívüli ülés összehívását szükségessé tette, ezen kívül egyéb tárgyalandó témát a napirendek közé felvenni nem lehet.
21. § (1) A képviselő-testületi ülés tanácskozási rendjének fenntartásáról a polgármester, illetve a képviselő-testületi ülést levezető elnök gondoskodik.
(2) A nyilvános ülésen megjelent állampolgárok a számukra kijelölt helyen tartózkodhatnak. A tanácskozás rendjének megzavarása esetén a polgármester rendre utasíthatja a rendzavarót, ismétlődő rendzavarás esetén pedig az érintettet a terem elhagyására kötelezheti.
22. § (1) A polgármester a testületi ülés meghívójában feltüntetett sorrendben, külön – külön bocsátja vitára az előterjesztéseket. Kivételes esetben a meghívóban feltüntetett sorrendtől el lehet térni, melyről a képviselő-testület egyszerű szótöbbséggel határoz.
(2) Az előterjesztések tárgyalásakor:
- az előterjesztő a vita előtt a napirendhez legfeljebb 2 percben szóbeli kiegészítést tehet, amely nem ismételheti meg az írásbeli előterjesztést, ahhoz képest új információkat kell tartalmaznia.
- az előterjesztőhöz a képviselő-testület tagjai és a tanácskozási joggal résztvevők
kérdéseket intézhetnek, amelyekre az előterjesztő köteles választ adni. - a bizottságok elnökei ismertetik a bizottságok véleményét, melynek időtartama maximum 3 perc.
(3) Az ülésen megjelent állampolgárok a napirendhez kapcsolódva kérdést tehetnek fel és hozzászólhatnak, feltéve, ha ezt a szándékukat az ülés megnyitásáig bejelentették a polgármesternek. A polgármester hozzászólást engedélyezhet az ülésen részvételi joggal megjelent hallgatók részére 2 perc időtartamra.
(4) Az önkormányzati bizottság bármely előterjesztéshez - az ezekhez benyújtott módosító javaslatokat is értékelő - ajánlást nyújthat be a képviselő-testülethez.
(5) Az előterjesztő a javaslatot, illetve a települési képviselő a módosító javaslatát a vita bezárásáig megváltoztathatja, és a szavazás megkezdéséig azt bármikor vissza is vonhatja.
(6) A vita lezárására a hozzászólások időtartamának a korlátozására a testület bármely tagja tehet javaslatot. E javaslatról a testület vita nélkül egyszerű szótöbbséggel határoz. A vita lezárása után a napirend előadója válaszol a hozzászólásokra.
(7) A vita lezárása után a határozathozatal előtt a jegyzőnek szót kell adni, ha a javaslatok törvényességét illetően észrevételt kíván tenni.
(8) Ha a napirendi ponthoz több felszólaló nincs, a polgármester a vitát lezárja.
13. A szavazás módja
23. § (1) A képviselő-testület döntéseit akkor hozhatja meg, ha az Mötv-ben foglaltak szerint határozatképes.
(2) Szavazásra csak az előterjesztő vagy az ülés vezető által összefoglalt, egyértelműen megfogalmazott és ismertetett javaslat bocsátható.
(3) Az ülésvezető az előterjesztésben szereplő és a vitában elhangzott határozati javaslatokat egyenként bocsátja szavazásra. Először a módosító és kiegészítő indítványokról dönt a testület– az elhangzás sorrendjében – majd az eredeti határozati javaslatról.
(4) A testület – a szavazati arányok rögzítésével – normatív határozat nélkül dönt:
- feladat meghatározást nem tartalmazó előterjesztések elfogadásáról,
- informális jelentés tudomásul vételéről,
- interpellációra adott válasz elfogadásáról.
(5) A képviselő-testület döntéseit egyszerű vagy minősített szótöbbséggel hozza meg.
(6) Minősített többség szükséges az Mötv-ben meghatározottakon túl:
- a képviselő-testület gazdasági programjának, munkatervének az elfogadásához,
- az önkormányzat vagyonával, tulajdonával való rendelkezéshez,
- alapítvány létrehozásához,
- hitelfelvételhez,
- sürgősségi indítvány elfogadásához,
- kitüntetéshez és elismerő cím adományozásához,
- helyi népszavazás kiírásához,
- a képviselő-testület egyes hatásköreinek átruházásához, a hatáskör visszavonásához,
- összeférhetetlenség kimondásához,
- titkos szavazás elrendeléséhez,
- név szerinti szavazás elrendeléséhez
24. § (1) A képviselő-testület a döntéseit (határozat, rendelet) nyílt szavazással hozza.
(2) Szavazni csak személyesen lehet.
(3) A nyílt szavazás kézfelemeléssel történik.
(4) Név szerinti szavazást kell elrendelni, ha azt a törvény írja elő.
(5) Nyílt szavazás esetén, - bármely képviselő indítványára minősített szótöbbséggel – név szerinti szavazás rendelhető el.
(6) Név szerinti szavazás esetén a jegyző ABC sorrendben felolvassa a képviselőtestületi tagok nevét. A képviselő a neve elhangzását követően “igen”-nel vagy “nem”-mel szavazhat, melyet az aláírásával hitelesít.
(7) A név szerinti szavazás eredményét a polgármester állapítja meg és szó szerint ismerteti a döntést.
(8) Ügyrendi kérdésben név szerinti szavazást tartani nem lehet.
(9) Írásban előterjesztett döntési javaslat változtatás nélküli elfogadása esetén, a szó szerinti ismertetés mellőzhető.
25. § (1) A képviselő-testület titkos szavazással dönt mindazon esetekben, amikor a jogszabály azt kötelező jelleggel előírja.
(2) A képviselő-testület minősített többséggel titkos szavazást rendelhet el a Mötv. 46. § (2) bekezdésben foglalt ügyekben.
(3) A titkos szavazást az Ügyrendi Bizottság tagjaiból álló eseti bizottság, mint szavazatszámláló bizottság bonyolítja le, mely feladat ellátása során:
- ismerteti a szavazás módját, és elkészíti a szavazólapokat,
- összeszámolja a szavazatokat, megállapítja az érvényes és érvénytelen szavazatok
számát, - a szavazásról jegyzőkönyvet készít.
(4) A titkos szavazásról külön jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell:
- a szavazás helyét, napját, kezdő és befejező időpontját,
- a szavazatszámláló bizottság tagjainak nevét és tisztségét,
- a szavazás során felmerült körülményeket,
- a szavazás eredményét,
- az eseti bizottság tagjainak aláírását.
14. Kérdésfeltevés és interpelláció
26. § (1) A képviselő-testület tagja a képviselő-testület ülésén az önkormányzati hatáskörbe tartozó szervezeti, működési, döntési, előkészítési jellegű felvetésként vagy tudakozódásként kérdést tehet fel.
(2) A kérdésre a megkérdezettnek a képviselő-testület ülésén kell választ adni. A válasznak lényegre törőnek kell lennie. A válaszadás időtartama nem haladhatja meg az 5 percet.
(3) Amennyiben összetett problémafelvetésről van szó, a kérdésre - amennyiben válasz azonnal nem adható - a kérdezett 15 napon belül írásban köteles válaszolni.
(4) A képviselő-testület tagja a testület ülésén a polgármesterhez, az alpolgármesterhez, a bizottságok elnökeihez valamint a jegyzőhöz önkormányzati ügyekben, írásban interpellációt nyújthat be, melyre a megkérdezettnek az ülésen, vagy legkésőbb 15 napon belül írásban érdemi választ kell adnia, melyet valamennyi önkormányzati képviselőnek meg kell küldeni.
(5) Az interpellációra adott választ a képviselő-testület ülésén, utolsó napirendként tárgyalja, melynek elfogadásáról a testület alakszerű határozat nélkül dönt.
15. A képviselő-testületi ülés jegyzőkönyve
27. § (1) A képviselő-testület üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni, melynek tartalmára az Mötv. 52. §-a vonatkozik.
(2) A képviselő-testület üléséről, jegyzőkönyv elkészítését megkönnyítő céllal hangfelvétel készül. A hangfelvételt 5 évig kell megőrizni.
(3) A nyilvános képviselő-testületi ülésről készült hangfelvételt ügyfélfogadási időben, a Polgármesteri Hivatalban, a polgármester és a jegyző jelenlétében, előzetes írásos kérelemre bárki meghallgathatja.
(4) A jegyzőkönyv az Mötv. 52. § (1) bekezdésben foglaltakon túl tartalmazza:
- a polgármester intézkedéseit a rend fenntartására vonatkozóan,
- az ülésen történt fontosabb eseményeket,
- az elhangzott kérdéseket, interpellációkat, valamint az azokkal kapcsolatos válaszokat, döntéseket, intézkedéseket,
- a megválasztott két jegyzőkönyv hitelesítő aláírását.
(5) Ha a képviselő hozzászólásának, megjegyzésének szó szerinti rögzítését kéri köteles azt egyértelműen, közérthetően jegyzőkönyvbe diktálni.
(6) A képviselő-testületi ülésről készült jegyzőkönyv eredeti példányát a jegyző kezeli, évente tartalomjegyzéket készíttet hozzá, és könyv formájában történő beköttetéséről gondoskodik, majd elhelyezi azt a polgármesteri hivatal irattárában.
(7) A képviselő-testületi ülésről készült jegyzőkönyv másolati példányát a Községi Könyvtár részére át kell adni.
(8) A zárt ülésről külön jegyzőkönyvet kell készíteni. A törvény szerinti közérdekű adat és közérdekből nyilvános adat megismerésének lehetőségét zárt ülés tartása esetén is biztosítani kell.
IV. Fejezet
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET DÖNTÉSEI
16. Az önkormányzati rendeletalkotás
28. § (1) Az önkormányzati rendelet alkotását kezdeményezhetik:
- a települési képviselők,
- az önkormányzati bizottságok,
- a polgármester,
- az alpolgármester,
- a jegyző,
- a település társadalmi, érdekképviseleti és más civil szervezetek vezetői.
(2) Az önkormányzati rendelet alkotására irányuló kezdeményezést a polgármester a soron következő képviselő-testületi ülésen ismerteti.
(3) A képviselő-testület a kezdeményezésről folytatott vita után dönt a szabályozás szükségességéről, meghatározza a szabályozás tárgykörét és főbb elveit, a rendelet-tervezet elkészítésének módját, határidejét és felelősét.
(4) A képviselő-testület a rendelet-tervezet előkészítéséhez igénybe veheti külső szakértő közreműködését.
(5) A tervezet véleményezése:
- A tervezetet megvitatás céljából a jogi feladatokkal foglalkozó bizottság elé kell terjeszteni, amely azt - a tárgy szerint érintett más bizottságokkal együttesen tartott ülésén - megvitatja. Erre az ülésre a jegyzőt - szükség szerint más külső szakembereket is - meg kell hívni.
- A polgármester egyes rendelet-tervezeteket a képviselő-testület jóváhagyásával - az érdemi vita előtt - közmeghallgatásra bocsáthat.
- A lakosság széles rétegeinek jogait, kötelességeit érintő önkormányzati rendeletek tervezeteit legalább 10 napig közszemlére kell bocsátani, amelyről lakosságot a helyben szokásos módon tájékoztatni kell.
- A rendelet-tervezetet szakmai véleményezésre a jegyzőnek is meg kell küldeni.
(6) A rendelet hiteles szövegének megszerkesztéséről a tervezet elfogadása után a jegyző gondoskodik.
(7) Az önkormányzat rendeletének megjelölését jogszabály állapítja meg.
(8) Az önkormányzati rendeletek kihirdetésének helyben szokásos módja az önkormányzat hirdetőtábláján történő kifüggesztés. Kihirdetni csak a polgármester és a jegyző által aláírt rendeletet lehet. A kihirdetés napja azonos a kifüggesztés időpontjával.
(9) Az egységes szerkezetbe foglalt hatályos rendeleteket Sárosd Nagyközség honlapján közzé kell tenni a jegyzőkönyv elkészültét követő 15 napon belül.
(10) A jegyző gondoskodik a hatályos rendeletek nyilvántartásáról, szükség esetén kezdeményezi a rendeletek módosítását vagy hatályon kívül helyezését.
17. Határozathozatal
29. § (1) A képviselő-testület jegyzőkönyvi rögzítéssel, de alakszerű határozat nélkül dönt:
- a napirend meghatározásáról,
- az ügyrendi kérdésekről,
- a tájékoztató jellegű anyagok tudomásul vételéről,
- a képviselő-testületi tag interpellációjára adott válasz elfogadásáról,
- a módosító indítványok és a feladat-meghatározást nem tartalmazó előterjesztések elfogadásáról
- a vita lezárásáról, a hozzászólások időtartamának a korlátozásáról
(2) A képviselő-testület határozatának megjelölését jogszabály állapítja meg.
(3) A képviselő-testület döntéseiről nyilvántartást kell vezetni oly módon, hogy abból a végrehajtás folyamata is figyelemmel kísérhető legyen.
(4) A képviselő-testület normatív határozata tartalmazza a testület döntését szó szerinti megfogalmazásban, a végrehajtás határidejét és a végrehajtásért felelős megnevezését.
(5) A képviselő-testület hatósági jogkörben hozott határozataira - az Mötv-ben foglalt eltérésekkel - rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) A normatív határozatokat e rendelet 28. § (8) bekezdése szerint közzé kell tenni.
(7) A határozatokat a jegyzőkönyv elkészítését követő 3 napon belül meg kell küldeni a végrehajtásért felelős személyeknek és szerveknek.
V. Fejezet
A KÉPVISELŐ-TESTÜLET BIZOTTSÁGAI
18. A képviselő-testület bizottságai
30. § A képviselő-testület az alábbi állandó bizottságokat hozza létre:
- Ügyrendi Bizottság
- Művelődési, Oktatási és Sport Bizottság
- Pénzügyi, Ellenőrzési és Településfejlesztési Bizottság
- Szociális és Egészségügyi Bizottság
31.§ (1) Az állandó bizottságok feladata, hogy folyamatosan segítsék a képviselő-testület tevékenységét, illetve munkájának eredményességét.
(2) A bizottságok taglétszáma minimum 3 fő, maximum 5 fő lehet.
(3) A bizottságok elnökből és további tagokból állnak. A bizottságok részletes feladatkörét a 2. számú melléklet, a névjegyzéket a 3. számú függelék tartalmazza.
(4) A bizottságok tagjainak és elnökének megválasztására az Mötv. rendelkezései az irányadóak.
32.§ (1) A bizottság tagja:
a) szavazati joggal részt vesz a bizottság ülésein,
b) részt vesz a bizottság döntéseinek előkészítésében, javasolhatja a bizottság feladatkörébe
tartozó témakör napirendre tűzését, mely napirend tárgyalására a bizottság legközelebbi ülésén kerül sor.
(2) A bizottság elnöke:
a) összehívja és vezeti a bizottság üléseit,
b) kiadmányozza a bizottság döntéseit,
c) figyelemmel kíséri a bizottság határozatainak végrehajtását,
d) a képviselő-testület ülésén ismerteti a bizottság döntését,
e) jogosult a bizottság által tárgyalt napirendhez szakértő meghívására.
33.§ (1) A bizottság ülését az elnök hívja össze. A meghívót legkésőbb az ülést megelőző
3. napon ki kell küldeni. A bizottság meghatározza azokat a napokat, amikor munkaterv
szerinti üléseit tartja.
(2) A bizottság elnöke rendkívüli ülést hívhat össze.
(3) A bizottság tagjai és elnöke részére az előterjesztéseket legkésőbb az ülést megelőző 3.
napon meg kell küldeni. Rendkívüli bizottsági ülés összehívása esetén az előterjesztést
előzetesen nem kell megküldeni.
(4) A bizottságot a bizottság elnöke összehívja, ha alpolgármester, vagy a bizottság tagjainak 1/3-a a napirend megjelölésével a bizottság ülésének összehívását kezdeményezi. Az elnök a bizottság ülését a kezdeményezés benyújtásától számított 8 napon belül összehívja. Az Mötv. rendelkezései az irányadóak arra az esetre, ha a polgármester indítványozza a bizottsági ülés összehívását.
(5) Az ülés meghívóját az ülés összehívásával egyidejűleg ki kell függeszteni az
önkormányzat hirdetőtábláján, továbbá meg kell jelentetni az önkormányzat honlapján.
(6) A bizottság üléséről a napirendi pontok megjelölésével értesíteni kell a képviselő-testület valamennyi tagját, a jegyzőt.
34.§ (1) A bizottság határozatképességére és határozathozatalára, működésére, a jegyzőkönyv tartalmára az Mötv. rendelkezései az irányadóak.
(2) A bizottság működéséhez szükséges tárgyi és személyi feltételeket a jegyző biztosítja.
(3) A képviselő-testület által átruházott hatáskörben hozott döntésekről külön nyilvántartást kell vezetni.
(4) A bizottsági tag döntéshozatalból való kizárására az Mötv. rendelkezései az irányadóak.
35.§ (1) A képviselő-testület esetenkénti feladatokra, általa meghatározott kérdés
megvizsgálására, javaslat kidolgozására ideiglenes bizottságot hozhat létre.
(2) Az ideiglenes bizottság működésére az állandó bizottságok működésére vonatkozó szabályok az irányadóak azzal, hogy a bizottság működése a meghatározott feladat elvégzését követően megszűnik.
36. § (1) A bizottság tevékenysége szünetel, ha képviselő tagjainak létszáma nem haladja meg a külső tagok létszámát.
(2) A szünetelés tartama alatt a bizottság hatáskörébe tartozó ügyekben a képviselő-testület jár el.
(3) A képviselő-testületnek 60 napon belül helyre kell állítania a bizottság működőképességét.
37. § Amennyiben több bizottság együttes ülést tart, a levezető elnök személyéről a bizottságok döntenek.
VI. Fejezet
A POLGÁRMESTER, AZ ALPOLGÁRMESTER, A JEGYZŐ, A POLGÁRMESATERI HIVATAL
19. A polgármester
38. § (1) A polgármester a megbízatását főállásban látja el.
(2) A képviselő-testület állapítja meg a polgármester illetményét, költségátalányának mértékét, az Ügyrendi Bizottság javaslatára - a külön jogszabály keretei között, és gyakorolja felette foglalkoztatási jogviszonyával, fegyelmi és kártérítési felelősségének megállapításával kapcsolatos hatásköröket.
(3) A polgármester az Mötv. 65-68. §.-aiban rögzítetteken túl:
- segíti a képviselő-testület tagjainak a munkáját,
- szervezi a településfejlesztést és közszolgáltatásokat,
- biztosítja a demokratikus helyi hatalomgyakorlást és a közakarat érvényesítését
- ellátja és irányítja az önkormányzat nemzetközi kapcsolataival összefüggő protokolláris feladatokat,
- véleményt nyilvánít a község életét érintő kérdésekben,
- nyilatkozatot ad a helyi és országos és egyéb hírközlő szerveknek,
- gondoskodik a képviselő-testület és szervei, valamint az intézmények munkáját, céljait hitelesen és tárgyilagosan bemutató, a község érdekének megfelelő propaganda tevékenység kialakításáról.
(4) A polgármester két testületi ülés közötti időszakban dönt olyan pályázatok benyújtásáról és az ahhoz kapcsolódó dokumentumok aláírásáról, amelyhez önerő nem szükséges. Döntéséről a képviselő-testületet a soron következő ülésen tájékoztatja.
20. Az alpolgármester
39. § (1) A képviselő-testület alpolgármestert választ a polgármester helyettesítésére, munkájának a segítésére.
(2) Az alpolgármester társadalmi megbízatásban látja el feladatait.
(3) Az alpolgármesterre megfelelően irányadók a polgármesterre vonatkozó szabályok.
(4) Az alpolgármester feladatai - jellegüket, tartalmukat tekintve - előkészítő, összehangoló jellegűek.
(5) Az alpolgármester:
- ellátja a polgármestertől közvetlenül kapott feladatokat,
- részt vesz a képviselő-testület ülésére kerülő előterjesztések kidolgozásában,
- részt vesz a gazdasági, társadalmi és közszolgáltatást végző szervezetekkel, valamint a lakossággal való kapcsolattartásban,
- részt vesz a bizottságok tevékenységében.
21. A jegyző
40. § (1) A jegyző gondoskodik az önkormányzat működésével, valamint a polgármesteri hivatal vezetésével kapcsolatos feladatok ellátásáról, valamint a Mötv. 81. §-ában meghatározottakon túl:
- feladatkörébe tartozó előterjesztések elkészítéséről,
- ellátja a testület, valamint a bizottságok szervezési és ügyviteli tevékenységével kapcsolatos feladatokat,
- gondoskodik a testület, valamint a bizottságok üléseinek jegyzőkönyve elkészítéséről,
- tájékoztatja a polgármestert, a képviselő-testületet és a bizottságokat az önkormányzat munkáját érintő új vagy módosított jogszabályokról, a polgármesteri hivatal munkájáról,
- biztosítja a közérdekű adatok nyilvánosságát,
- véleményt nyilvánít a polgármester, az alpolgármester és a bizottság elnökének kérésére jogértelmezési kérdésekben,
- javaslatot tesz az önkormányzat döntéseinek felülvizsgálatára,
- biztosítja a mindenkor hatályos Mötv. képviselő-testület rendelkezésére bocsátását
(2) A jegyzőt akadályoztatása vagy távolléte esetén, általános jelleggel, az általa megbízott előadó helyettesíti.
(3) A jegyző tartós akadályoztatása vagy távolléte esetén, a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CICIX. törvény 251. §-a alapján kell eljárni.
(4) Tartós akadályoztatásnak minősül, az Mötv 82.§ (3) bekezdésében megállapított időtartam.
(5)[1] A jegyző a képviselő-testülettől kapott átruházott önkormányzati hatáskörében eljár a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 46. § (1) bekezdés a) pontjában, a 3. § (2) bekezdésében, 7. § (3) bekezdésében, 12. § (5) bekezdésében, 14. § (1) bekezdés a) pontjában, 15. § (1) bekezdésében, 29. § (9) bekezdésében, 29/B. § (2) bekezdésének a) pontjában, 33. § (2) bekezdésében, 36. § (1), (3) és (4) bekezdésében, 37. § (2) és (3) bekezdésében, 41. §-ban, 42. § (3) bekezdésében, 42/A. § (1) és (2) bekezdésében, és a 43. § (1) bekezdésében meghatározott közútkezelői hatáskörökben
22. A Polgármesteri Hivatal
41.§ (1) A képviselő-testület az önkormányzat működésével, valamint az államigazgatási ügyek döntésre való előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátásáról önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve, a Sárosdi Polgármesteri Hivatal útján gondoskodik.
(2) A hivatal a jegyző által elkészített és a képviselő-testület által jóváhagyott Szervezeti és Működési Szabályzat szerint működik.
(3) A hivatal köteles ellátni a bizottságok működésével, a képviselő-testület és a polgármester által meghatározott feladatokat.
(4) A települési képviselő a polgármesteri hivataltól a jegyző útján igényelheti a képviselői munkához szükséges tájékoztatást, ügyviteli közreműködését.
VII. Fejezet
TÁRSULÁSOK, EGYÜTTMŰKÖDÉSEK,
KAPCSOLATTARTÁSI FORMÁK
23. Társulások
42. § (1) Az önkormányzat feladatainak hatékonyabb, célszerűbb, gazdaságosabb és ésszerűbb megoldása érdekében társulásokban vesz részt. A képviselő-testület a megyei közgyűléssel, más települések képviselő-testületeivel, gazdasági, szolgáltató szervezetekkel, közszolgáltatást nyújtó intézményekkel alakíthat társulásokat.
(2) A képviselő-testület a rendelkezésére álló szellemi és anyagi eszközökkel támogatja választópolgárok olyan öntevékeny közösségeit is, amelyek céljuk és rendeltetésük szerint a helyi önkormányzati feladatok, közügyek megoldására irányulnak.
(3) A lakossági önszerveződő szervezetekkel való együttműködés célja és rendeltetése:
- tervek, fejlesztési koncepciók, programok egyeztetése,
- a lakossági szükségletek kielégítésére szolgáló beruházási és településfejlesztési tervek véleményeztetése,
- a lakosság közügyek intézésébe való bevonása, a jogi felvilágosító munkával kapcsolatos tapasztalatok, módszerek közös konzultációkon történő megvitatása
24. Közmeghallgatás, falugyűlés
43. § (1) A képviselő-testület közmeghallgatással és lakossági fórumok szervezésével teremt lehetőséget az állampolgárok és közösségeik számára a helyi ügyekben való részvételre.
(2) A közmeghallgatás alkalmával az állampolgárok és a településen működő társadalmi szervezetek, egyesületek, civil szerveződések közérdekű ügyekben a képviselő-testülethez, az egyes települési képviselőkhöz, a polgármesterhez, az alpolgármesterhez vagy a jegyzőhöz kérdéseket intézhetnek, illetőleg közérdekű javaslatokat tehetnek.
(3) A közmeghallgatás idejét, helyét és témáját a képviselő-testület határozza meg munkatervének elfogadásakor.
(4) A közmeghallgatás helyéről, idejéről, a tárgykörökről a polgármesteri hivatal hirdetőtábláján és a település köztéri hirdetőtábláin elhelyezett hirdetménnyel, az önkormányzat honlapján kell tájékoztatni a lakosságot, a rendezvény előtt legalább 10 nappal.
(5) A közmeghallgatást a polgármester vezeti.
(6) A közmeghallgatásról jegyzőkönyv készül, amelyre értelemszerűen vonatkoznak a képviselő-testület jegyzőkönyvére irányadó szabályok.
44. § (1) A Képviselő-testület szükség szerint, lakossági fórumot, Falugyűlést tart.
(2) A Falugyűlés idejét, helyét és témáját, a képviselő-testület határozza meg.
25. Helyi népszavazás, népi kezdeményezés
44. § (1) Helyi népszavazást a település, választópolgárainak 20%-a kezdeményezhet. A választópolgárok számát a népesség-nyilvántartási adatok alapján kell megállapítani a népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívek hitelesítésének napján.
(2) A képviselő-testület – törvényben meghatározott esetek kivételével - köteles kitűzni a helyi népszavazást, ha azt a település, településrész választópolgárainak 25%-ka kezdeményezte.
(3) A polgármester a helyi népszavazás elrendelésére irányuló kezdeményezést a legközelebbi ülésnapon bejelenti a képviselő-testületnek.
A képviselő-testület a helyi népszavazás elrendelésére irányuló kezdeményezésről - amelyet a polgármester bejelentését követő 30 napon belül dönt.
(4) A helyi népszavazás időpontját a képviselő-testület a népszavazás elrendelésével egyidejűleg tűzi ki. A népszavazást az elrendeléstől számított 2 hónapon belül kell megtartani. A helyi népszavazás egy napra, vagy egymást követő napokra is kitűzhető.
45. § (1) A helyi népszavazásra vonatkozó kezdeményezésben meg kell jelölni népszavazásra bocsátandó kérdést is.
(2) Az aláírásgyűjtő ívnek azonos módon tartalmaznia kell:
- a helyi népszavazásra bocsátandó kérdést,
- az aláíráshoz szükséges rovatokat (olvasható családi- és utónév, lakcím, személyazonosító jel, aláírás).
46. § Aláírást gyűjteni a jegyző által – a benyújtást követő 15 napon belül – hitelesített (aláírt és pecséttel ellátott) ív másolatán lehet az aláíróívek hitelesítésétől számított 30 napig.
Az aláírt ívek a hitelesítéstől számított 30. napon egyszerre adhatók át a polgármesternek.
47.§ (1) A helyi népi kezdeményezés minden olyan ügyben indítványozható, amelynek eldöntése a képviselő-testület hatáskörébe tartozik és azt a választópolgárok 10 %-a kezdeményezte.
(2) A helyi népi kezdeményezést a polgármesterhez kell benyújtani.
(3) A képviselő-testület a legközelebbi ülésén, de legfeljebb 30 napon belül köteles a helyi népi kezdeményezést megtárgyalni.
VIII. Fejezet
Vagyongazdálkodás
26. Az önkormányzat gazdálkodása, finanszírozása
48. § (1) A képviselő-testület az önkormányzati tulajdon és vagyongazdálkodás szabályait külön önkormányzati rendeletben határozza meg.
(2) Az önkormányzat gazdálkodására a Mötv. 111-118. §-aiban foglaltakat kell alkalmazni.
(3) Az önkormányzat gazdálkodásának feladatait a polgármesteri hivatal látja el.
(4) Az önkormányzat fizetésképtelensége esetén – a kötelezően ellátandó feladatok biztosítása érdekében - a képviselő-testület haladéktalanul köteles felfüggeszteni az önkormányzat önként vállalt feladatainak teljesítését, illetőleg a folyamatban levő beruházásokat mindaddig, amíg fizetésképtelen állapot a kötelezően ellátandó feladatok teljesítését veszélyezteti.
(5) Az önkormányzat költségvetési gazdálkodásával összefüggő tevékenységi köröket a rendelet 4. függeléke tartalmazza.
IX. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
49. § Ez a rendelet 2014. január 1. napján lép hatályba.
50. § Hatályát veszti a képviselő-testület szervezeti és működési szabályzatáról szóló 7/2003.(III.23.) önkormányzati rendelet.
Dunkl Gergely dr. Hanák Mária
polgármester jegyző
A rendeletet kihirdettem: 2013.december 16-án.
dr. Hanák Mária
jegyző